INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(121, 3, 118, 3, '2008-12-01 21:10:38', 0, 1, '2008-12-01 21:00:00', '', '', 'ABSORPCIA A ROZPTYL URČENÉ VLÃKNOVÃM TLMENÃM', '<h2>Tlmenie</h2>\r\n<p>Tlmenie v optických vláknach, ako vo väÄšine optických\r\nkomponentoch alebo materiáloch s rastúcou vzdialenosťou znižuje\r\nprenášaný optický výkon. Existujú dva druhy tlmení: väzobné alebo\r\npovrchové. Väzobné vznikajú keÄ svetlo vstupuje alebo opúšťa komponent\r\na vnútorné straty ovplyvňujú prenos vnútri. Väzobné straty sa vyskytujú\r\njedine na povrchu. Vnútorné straty sú proporcionálne\r\nk vzdialenosti svetla prechádzajúceho vnútri komponentov. Táto\r\nvzdialenosť je samozrejme väÄšia pre vlákna ako pre bežnú optiku, teda\r\ntlmenie na jednotku dĺžky by malo byť oveľa nižšie. Okrem toho, vlákna\r\nnaviac spôsobujú mikro straty v ohyboch, väÄšinou neuvažované.</p>\r\n<p>Celkový útlm závisí hlavne na vlnovej dĺžke a na definovaných\r\nprimárnych prenosových oknách  Pomocou je definovanie primárnych\r\nprenosových okien. Pre základné kremíkové telekomunikaÄné vlákna, sú\r\nstraty nižšie medzi 1520 a 1620 nm (okno). Toto okno sa stalo\r\npríchodom EDPA vláknových zosilňovaÄov štandardom pre diaľkový prenos.\r\nIné štandardné okná sú v gáliovo arzenitových emisných pásmach\r\nmedzi 800 a 900 nm a pri 1310 nm, kde step-inedxové jednomódové vlákna\r\nmajú nulový rozptyl. Objavujú sa technológie sľubujúce rozdelenie\r\nnízko-stratových oblastí od 1260 do 1650nm viacej do vnútra prenosových\r\nokien (Plastové vlákna majú prenosové okno blízko 650 nm v Äervenej).</p>\r\n<p align="center"><img src="images/image022.jpg" border="0" alt="Krem�kov� vl�kna maj� tri tradicn� prenosov� okn�" title="Krem�kov� vl�kna maj� tri tradicn� prenosov� okn�" width="426" height="336" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Hlavnými zložkami tlmenia vlákien sú absorpcia a rozptyl vnútri\r\nvláknového materiálu. Tieto sú merané spolu, ako strata na jednotku\r\ndĺžky. Je to relatívna daň z dvoch závislosti na vlnovej dĺžke .\r\nMikro straty v ohyboch vystupujú oddelene. Nastávajú, keÄ sa svetlo\r\nrozptyľuje od malých ohybov vo vlákne spôsobených montážou alebo\r\nkabelážou. \r</p>\r\n<p>\r\nSpoloÄnou kombináciou ohraniÄujeme charakteristiku systému spôsobenú signálovými\r\nstratami.</p>\r\n<p> </p>\r\n<h3>Zložky tlmenia</h3>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Absorpcia a rozptyl sa spolu sÄítavajú. Merajú sa ako zlomok\r\npoklesu intenzity svetla na jednotku dĺžky. Ak je tlmenie 1% na meter,\r\n99% z vstupného svetla prejde jedným metrom. Po dvoch metroch bude\r\nsvetlo obsahovať už len 98,01 % pôvodnej intenzity.</p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Je jednoduchšie predstaviť si úÄinok tlmenia na intenzitu\r\nsignálu z pohľadu prenosu po úsekoch. Násobí sa každý úsek dĺžky.\r\nZnamená to, že zlomok svetla preneseného cez vlákno je vysielaný na\r\nÄalší úsek.</p>\r\n<p class="TP11B"><span>           \r</span>(Vysielanie)<sup>dĺžka</sup></p>\r\n<p class="TP11">           \r\nPretože prenos je rovný (1 – tlmenie), je toto ekvivalentom k (1 -\r\ntlmenie)<sup>dĺžka</sup>. Straty sa objavujú tiež tam kde je svetelný\r\nlúÄ spájaný vo vnútri vlákna, na spojkách alebo iných prechodoch. Tieto\r\nstraty zahrňujú aj odrazy svetla od konca vlákna, svetlo, ktoré uniká\r\nz jadra, straty na spojovacích bodoch alebo straty\r\nz pozdĺžnych vlákien. Ak zanedbáme straty na konektoroch a spojoch\r\nje možné napísať rovnicu zobrazujúcu energiu k dĺžke vlákna.</p>\r\n<p class="TP11B"><span>           \r</span>P(D) = (P<sub>0</sub> - <span style="font-weight: 400; font-family: Symbol;">D</span><span style="font-weight: normal;">P) (1 - </span><span style="font-weight: 400; font-family: Symbol;">a</span><span style="font-weight: normal;">)<sup>D </sup>(1 - s)<sup>D</sup></span></p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>V tomto vzorci je <em>P<sub>0</sub></em> vstupná energia, <em><span style="font-family: Symbol;">D</span><span>P</span></em><span> je Äasť energie stratenej na vstupe, </span><em><span style="font-family: Symbol;">a</span></em><span> je\r\nabsorpcia na jednotku dĺžky a <em>s</em> je rozptyl na jednotku\r\ndĺžky. V praxi sú dve merané ako jedno množstvo strát alebo\r\ntlmenie.</span></p>\r\n<p class="TP11B"><span>VypoÄítané tlmenie</span></p>\r\n<p class="TP11">           \r\nVýpoÄet tlmenia je omnoho jednoduchší v logaritmických jednotkách\r\nako v mocninách alebo percentách. Optická hustota je logaritmická\r\njednotka používaná pre rozsah optických filtrov. Vláknovo optické\r\nvýpoÄty sú v decibeloch - logaritmická jednotka definovaná ako\r\npodiel výstupnej energie podelenej vstupnou</p>\r\n<p class="TP11B" style="line-height: 11pt;"><span>                                               \r</span> P<sub>output</sub></p>\r\n<p class="TP11B" style="line-height: 11pt;"><span>           \r</span>dB(loss) = - 10 . log<sub>10</sub> ----------</p>\r\n<p class="TP11B" style="line-height: 11pt;"><span>                                               \r</span>  P<sub>input</sub></p>\r\n<p class="TP11">Mínusové znamienko robí zo strát kladné Äíslo. Straty\r\npo zložkách môžu byť pridané namiesto násobenia a súÄtové straty\r\nsú vypoÄítané násobením jednotiek strát (v dB) na celkovej dĺžke.\r\nÚroveň energie môže byť meraná v dB pomerne k dodanej\r\nenergii, napríklad dBm (dB k jednému miliwattu) alebo dBμ (dB\r\nk jednému mikrowattu).</p>\r\n<p class="TP11">           \r\nRovnica pre energiu ku vzdialenosti pozdĺž vlákna je, </p>\r\n<p class="TP11B"><span>           \r</span>P(D) = P<sub>0</sub> – <span style="font-weight: 400; font-family: Symbol;">D</span><span style="font-weight: normal;">P(dB) – (tlmenie * D) (1 - </span><span style="font-weight: 400; font-family: Symbol;">a</span><span style="font-weight: normal;">)<sup>D</sup> (1 - s)<sup>D</sup></span></p>\r\n<p class="TP11">kde <em><span style="font-family: Symbol;">D</span><span>P</span></em><span>(dB) sú väzobné straty v dB\r\na <em>P<sub>0</sub></em> je merané v dBm, <em>D</em> je dĺžka\r\nv km a <em>tlmenie</em> je merané v dB na kilometer. Pre\r\nštandardné telekomunikaÄné vlákna vyrobené z kremíkového skla je\r\nminimálne tlmenie okolo 0,2 dB/km pri 1550 nm. Spojky, konektory alebo\r\niné pridané komponenty, ich straty môžu byť odÄítané v dB\r\nz pravej strany rovnice.</span></p>\r\n<h2>Absorpcia</h2>\r\n<p class="TP11">           \r\nAbsorpcia závisí hlavne na zložení materiálu a môže sa silne meniť\r\nz vlnovou dĺžkou v oblastiach absorpÄných pásiem. Čistý\r\ntavený kremík používaný v štandardných telekomunikaÄných vláknach\r\nmá veľmi nízku absorpciu pri viditeľnej a blízko infraÄervenej\r\nvlnovej dĺžke. Absorpcia pomocou kremíkovo-kyslíkových väzieb rastie\r\npri vlnových dĺžkach väÄších ako 1550 nm, vyrábané kremíkové vlákna nie\r\nsú schopné komunikácie na veľké vzdialenosti pri vlnových dĺžkach\r\nväÄších ako 1700 nm (kremíkové šošovky ostávajú potrebné pri vlnových\r\ndĺžkach 3000 alebo 4000 nm, pretože sú veľmi tenké). Kremík silne\r\nabsorbuje ultrafialové svetlo na vlnových dĺžkach kratších ako 300 nm,\r\npresná hodnota závisí na zložení skla, no tieto vlnové dĺžky sa\r\nv telekomunikáciách nepoužívajú.</p>\r\n<p class="TP11">           \r\nStopové úrovne neÄistôt zodpovedajú za väÄšinu absorpcie\r\nv sklenených vláknach medzi 700 – 1500 nm. Tieto sú presne\r\nohraniÄené teoreticky spodnými hranicami. Táto absorpcia je\r\nkoncentrovaná v urÄitých pásmach charakteristických pre každú\r\nneÄistotu. Chemický proces, ktorým vyrábame tavené kremíkové vlákna\r\nudržuje koncentráciu najviac absorbujúcich kovových neÄistôt ako sú\r\nmedené a železné neÄistoty. Tieto neÄistoty nepôsobia až tak\r\nvýznamne na charakteristiku spojovacích vlákien. Najdôležitejšia\r\nzvyšková absorpcia vzniká medzí vodíkovými a kyslíkovými atómmi,\r\nktoré majú charakteristickú rezonanciu blízko 1380 nm a slabšiu\r\nblízko 1230a 980 nm, </p>\r\n<p class="TP11">           \r\nTelekomunikaÄné vlákna majú krivku tlmenia podobnú krivke\r\nz predchádzajúceho obr.. Kremíkové vlákna konštruované pre iné\r\npoužitia ako v diaľkových vedeniach majú inú prenosovú krivku </p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image024.jpg" border="0" alt="Krem�kov� vl�kna pre �peci�lne �cely maj� komplexn� krivku tlmenia " title="Krem�kov� vl�kna pre �peci�lne �cely maj� komplexn� krivku tlmenia" width="475" height="268" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h3>Rozptyl</h3>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Atómy a iné Äastice rozptyľujú náhodne svetlo. Rozptyl\r\nzávisí na podiele veľkosti Äastíc k vlnovej dĺžke a nezávisí\r\nod chemického zloženia Dominantným procesom v skle je\r\nRayleighov rozptyl, v ktorom atómy alebo molekuly okamžite\r\nabsorbujú dopadajúce svetlo, a potom ihneÄ reemitujú do iného\r\nsmeru. Rayleighov rozptyl nastáva pri Äasticiach menších ako vlnová\r\ndĺžka a v zásade skôr presmerováva svetlo ako absorbuje. Týmto\r\nrozptylom je svetlo posielané von z jadra vlákna podobne ako pri\r\ntlmení optický signál. Je v tom istom smere ako absorpcia. Tak ako\r\nabsorpcia aj tlmenie je kumulatívne.</p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Rozptyl nie je závislý na zložení materiálu ale na pomere\r\nveľkosti Äastíc k vlnovej dĺžke svetla. Pri optických\r\na blízko infraÄervených vlnových dĺžkach, rozptýlenie\r\nv Äistých materiáloch rýchlo rastie s poklesom vlnovej dĺžky <em><span style="font-family: Symbol;">l</span></em><span>.<strong>\r\n</strong>Straty rozptylom v dB na kilometer sú,</span></p>\r\n<p class="TP11B"><span>           \r</span>ROZPTYL(dB/km) = A<span style="font-weight: 400; font-family: Symbol;">l</span><sup><span style="font-weight: normal;">-4</span></sup><span style="font-weight: normal;">,</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>kde <em>A</em> je konštanta závislá\r\nna materiále. Pre zatavené - kremíkové vlákna, prevládajú straty\r\nrozptylom prevládajú pri krátkych vlnových dĺžkach.</span></p>\r\n<h3>Materiál vlákna a tlmenie</h3>\r\n<p class="TP11">           \r\nSÄítaním rozptylu a absorpcie dostávame tlmenie, ktoré je\r\njednotkou špecifikovanou pre optické vlákna a spojovacie systémy.\r\nPri krátkych vlnových dĺžkach odstup medzi zmeraným celkovým tlmením\r\na teoretickou krivkou rozptylu reprezentuje straty absorpciou </p>\r\n<p class="TP11">           \r\nSpojením kriviek pre rozptyl a absorpciu získame celkovú krivku\r\ntlmenia pre kremíkové vlákna. Ich súÄet je menší od 1500 do 1600 nm\r\na väÄšina vysoko výkonných telekomunikaÄných systémov pracuje\r\nv tomto nízko stratovom okne. Sklenené a plastikové plátky\r\nkremíkového vlákna sú teda vyrábané pre iné aplikácie využitím iných\r\nprocesov, ktoré pripúšťajú drobné rozdiely zloženia aby mali rozdielne\r\nabsorpÄné krivky </p>\r\n<p> </p>\r\n<p class="TP11">           \r\nPlastové vlákna boli vyvinuté pre dekády, ale ich tlmenie je väÄšie ako\r\nu kremíkových telekomunikaÄných vlákien. Široko používané\r\nplastické vlákna majú jadrá z polymetyl methacrylate (PMMA)\r\na opláštenie z nízko-indexového plastu, ktorý  zvyÄajne\r\nobsahuje fluór na zmenšenie indexu. Štandard PMMA má minimálne straty\r\nokolo 70 dB/km blízko 500 a 570 nm a straty okolo 150 dB/km\r\npri 650 nm vlnovej dĺžke. Je to vlnová dĺžka Äervenej LED diódy\r\npoužívanej na krátke vzdialenosti dátových vláknových liniek. Ich\r\nstraty sú vyššie pri dlhých vlnových dĺžkach, teda hlavné prenosové\r\nokno je pre plastické vlákna pri 650 nm.</p>\r\n<p class="TP11">           \r\nVýmenou normálneho vodíka z ťažkým izotopom deutéria dáva výrazne\r\nnižšie tlmenie blízko infraÄervenej  Nižšie straty pri vlnových\r\ndĺžkach od 600 do 850 nm boli dosiahnuté z fluorovanými\r\nplastickými vláknami. Tak ako pri iným plastických vláknach aj pri\r\ntýchto sú straty vyššie pri dlhších infraÄervených vlnových dĺžkach.</p>', '<l', 1),
(122, 3, 118, 4, '2008-12-01 22:02:56', 2, 1, '2008-12-01 21:00:00', '', '', 'DISPERZIA VLÃKNA', '<p>Disperzia v optických vláknach je hlavnou príÄinou\r\nskreslenia prenášaného impulzu. UrÄuje šírku prenášaného pásma a tým aj\r\nprenosovú rýchlosť. Je spôsobená tým, že rýchlosť svetla\r\nv optickom vlákne je závislá na jeho vlnovej dĺžke a spôsobe\r\nšírenia. Rozdiely v rýchlosti sú malé, ale rastú so vzdialenosťou.</p>\r\n<h2>Druhy disperzie</h2>\r\n<p>V optických vláknach sa vyskytujú štyri druhy\r\ndisperzie: polarizaÄná, materiálová, vlnovodová a módová.</p>\r\n<ul>\r\n<li><em>PolarizaÄná disperzia</em>je spôsobená tým, že\r\naj v jednomódových vláknach má optická vlna navzájom ortogonálne\r\npolarizované zložky, ktoré sa šíria vláknom rôznymi rýchlosťami.\r\nPolarizaÄná disperzia sa prejaví iba pri prenosových rýchlostiach mnoho\r\nGb/s, zvlášť potom v koherentných systémoch.</li>\r\n<li><em>Materiálová disperzia</em> vzniká\r\nv dôsledku závislosti indexu lomu na vlnovej dĺžke prenášanej\r\nelektromagnetickej vlny. Z toho vyplýva aj závislosť fázovej a\r\nskupinovej rýchlosti šírenia vlny na vlnovej dĺžke šíriacej sa vlny.</li>\r\n<li><em>Vlnovodová disperzia</em> spôsobuje\r\nrozširovanie impulzov prenášaných vláknom vplyvom zmien fázovej aj\r\nskupinovej rýchlosti šírenia pri zmene frekvencie. PríÄinou toho je, že\r\nkonštanta šírenia je pre každý vid rôzna, a preto dochádza ku zmene\r\nfrekvencie. Vplyv disperzného koeficientu vlnovodovej disperzie musíme\r\nuvažovať predovšetkým pri jednomódových vláknach, kde má významný\r\npodiel na celkovom koeficiente disperzie tohto vlákna.</li>\r\n</ul>\r\n<h3>Módová disperzia</h3>\r\n<p>Je to najjednoduchší typ disperzie, vzniká\r\nv dôsledku toho, že každý mód je prenášaný rozdielnou cestou cez\r\nmultimódové vlákna a teda každý mód má vlastnú charakteristickú\r\nrýchlosť. Celkové rozšírenie impulzu Dt spôsobené módovou disperziou\r\nzávisí od dĺžky vlákna a jeho charakteristickej disperzie\r\nv nanosekundách na kilometer:</p>\r\n<p>           \r\nDt = módová disperzia (ns/km) * vzdialenosť (km)</p>\r\n<p>Módová disperzia je najväÄšia v step-indexových\r\nmultimódových vláknach, kde nie je spravená kompenzácia rôznych\r\nmódových rýchlostí. Disperzia je veľká, a preto step-index multimódové\r\nvlákna sa používajú len na prenos na krátke vzdialenosti a na\r\nkomunikáciu nízkymi rýchlosťami. </p>\r\n<h3>Materiálová a vlnovodová disperzia – chromatická disperzia</h3>\r\n<p>Spolupôsobenie materiálovej a vlnovodovej disperzie býva\r\noznaÄované ako <em>chromatická disperzia</em>, ktorá je nelineárnou\r\nfrekvenÄnou závislosťou skupinovej rýchlosti šírenia vidu vo vlákne.\r\nŠírka pásma prenášateľná vláknom je nepriamo úmerná šírke pásma zdroja\r\nžiarenia. KeÄže žiaden zdroj žiarenia používaný\r\nv telekomunikáciách nemá a nemôže mať nulovú šírku spektra, je\r\nchromatická disperzia považovaná (po tlmení) za druhý najvýznamnejší\r\nlimitujúci parameter optického vlákna.</p>\r\n<p>Meriame ju v pikosekundách na kilometer (dĺžky vlákna) na\r\nnanometer (šírky spektra svetelného zdroja). Chromatická disperzia Dt<sub>chromatic</sub> je teda daná ako:</p>\r\n<p>Dt<sub>chromatic </sub>= Dt<sub>materiál </sub>+ Dt<sub>vlnovod</sub></p>\r\n<p>SkutoÄné rozšírenie impulzu je závislé\r\nnielen od vlastnej disperzie a vzdialenosti, ale aj od rozsahu\r\nprenášaných vlnových dĺžok:</p>\r\n<p>Dt<sub>chromatic </sub>= disperzia (ps/nm-km) *\r\nvzdialenosť (km) * šírka spektra (nm)</p>\r\n<p>To znamená, že zatiaľ Äo chromatická\r\ndisperzia je špecifikovaná ako funkcia vlnovej dĺžky vlákna, skutoÄná\r\nveľkosť chromatickej disperzie v optických systémoch je závislá aj\r\nod šírky spektra zdroja svetla.</p>\r\n<h3>PolarizaÄná módová disperzia</h3>\r\n<p>Má menší vplyv, ktorý je významný len v jednomódových\r\nvláknach. Vzniká v dôsledku toho, že jednomódové vlákna prenášajú\r\n2 ortogonálne polarizaÄné módy. Rozšírenie impulzu spôsobené touto\r\ndisperziou je úmerné druhej odmocnine dĺžky vlákna:</p>\r\n<p>Dt<sub>polarizácia </sub>= polarizaÄná módová\r\ndisperzia (ps / Ökm) * Ö dĺžka</p>\r\n<p>PolarizaÄná módová disperzia nemá\r\nvýrazný vplyv pri prenosových rýchlostiach do 2.5 Gbit/s a nebola\r\nšpecifikovaná pri starších vláknach</p>\r\n<h2>Disperzia a vlnová dĺžka</h2>\r\n<p>Materiálová disperzia vzniká v dôsledku zmeny indexu lomu\r\nv závislosti od vlnovej dĺžky a podobne ako index lomu, sa\r\nmení s vlnovou dĺžkou. Každý materiál má vlastnú charakteristickú\r\nkrivku závislosti indexu lomu a disperzie. Na výrobu komunikaÄných\r\nvlákien sa používa oxid kremiÄitý (SiO<sub>2</sub>).</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image011.gif" border="0" alt="Materi�lov� disperzia oxidu kremicit�ho" title="Materi�lov� disperzia oxidu kremicit�ho" width="428" height="250" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Ako vidieť na obrázku, oxid kremiÄitý má veľkú disperziu\r\npri vlnových dĺžkach menších ako 1,1 mm.\r\nJednomódový prenos je výhodný pri väÄších vlnových dĺžkach, kde je\r\nmateriálová disperzia malá. Oxid kremiÄitý má nulovú materiálovú\r\ndisperziu pri vlnovej dĺžke od 1,27 do 1,29 mm. PriÄítaním vlnovodovej disperzie k materiálovej\r\ndisperzii sa posunie nulový bod chromatickej disperzie.\r\nV step-indexových jednomódových vláknach sa vlnová dĺžka nulovej\r\ndisperzie posunie len nepatrne - na hodnotu 1,31 μm</p>\r\n<h2>Celková disperzia</h2>\r\n<p>Módová, chromatická a polarizaÄná módová disperzia\r\nsú navzájom nezávislé, a preto ich úÄinky nie sú kumulatívne.\r\nCelková disperzia sa poÄíta ako druhá odmocnina sumy druhých mocnín\r\nnezávislých typov disperzie.</p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="40" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="vzorce/image018.gif" border="0" width="276" height="31" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>\r\n<br />\r\nPre multimódové vlákna je významná len módová a chromatická\r\ndisperzia a celkové rozšírenie impulzu spôsobené disperziou je:</p>\r\n<p>kde l - rozsah vlnových dĺžok v impulze.</p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="40" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="vzorce/image019.gif" border="0" width="336" height="32" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>\r\n<br />\r\nCelková disperzia pri jednomódových vláknach závisí len na\r\nchromatickej a polarizaÄnej módovej disperzii a vypoÄíta sa:</p>\r\n<p>Chromatická disperzia rastie lineárne s dĺžkou\r\nvlákna.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image012.gif" border="0" alt="Vlnovodov� disperzia v step-indexov�ch jednom�dov�ch vl�knach" title="Vlnovodov� disperzia v step-indexov�ch jednom�dov�ch vl�knach" width="298" height="239" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h2>Disperzia a prenosová kapacita</h2>\r\n<p>Disperzia limituje rýchlosť digitálneho prenosu, pretože\r\nspôsobuje prekrývanie impulzov, ktoré sa nedajú rozlíšiť (obr. 31.5.4).\r\nStupeň disperzie, ktorá spôsobuje problémy závisí od vysielaÄa,\r\nprijímaÄa a návrhu systému, ale maximálnu bitovú rýchlosť možno\r\nodhadnúť ako:</p>\r\n<p>bitová rýchlosť = 1/(4*Dt),</p>\r\n<p>kde Dt je rozšírená dĺžka impulzu.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image013.gif" border="0" alt="Prekr�vanie impulzov sp�soben� disperziou" title="Prekr�vanie impulzov sp�soben� disperziou" width="304" height="198" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\nRozšírenie impulzu spôsobené disperziou je hlavným obmedzením\r\nkapacity systému, ktorý zahŕňa optické zosilňovaÄe. Optické zosilňovaÄe\r\nzosilňujú slabé signály, ale tiež zosilňujú rozšírené impulzy, ktoré\r\nprijímajú. Disperzia podobne ako šum narastá so vzdialenosťou. </p>\r\n<p>\r\nDisperzia pôsobí nezávisle v každom kanále v systémoch\r\ns vlnovo dĺžkovým multiplexom (WDM). Dôležitým faktom je, že\r\ndisperzia závisí od vlnovej dĺžky a môže sa výrazne meniť\r\nv rozsahu vlnových dĺžok, ktoré sú prenášané. </p>\r\n<h2>Kompenzácia disperzie</h2>\r\n<p>Zvyšovaním poÄtu prenášaných kanálov jedným optickým vláknom sa\r\nzväÄšuje výkon v optickom vlákne potrebný na prenos. Z toho\r\ndôvodu vystupuje do popredia otázka využitia alebo potlaÄenia\r\nnelineárnych javov v optickom vlákne. Príkladom využitia\r\nnelineárnych javov je solitónový prenos. PotlaÄenie vplyvu nelineárnych\r\nvlastností optického vlákna je možné obmedzením výkonu prenášaného\r\nvláknom.</p>\r\n<p>Materiálová disperzia a vlnovodná disperzia sa môžu pri vhodne\r\nzvolenej vlnovej dĺžke vzájomne kompenzovať, Pre vlákno možno voliť\r\ntakú pracovnú frekvenciu, že chromatická disperzia v strede\r\nprenášaného pásma je nulová. Takáto kompenzácia je však možná len pre\r\njeden vid. Pri jednomódových vláknach to môže znamenať niekoľkonásobné\r\nrozšírenie prenášaného pásma. Donedávna bola snaha mať veľkosť\r\nchromatickej disperzie, Äo najmenšiu, ale v poslednej dobe sa mení\r\npohľad na tento parameter.</p>\r\n<h2>Spôsoby kompenzácie disperzie</h2>\r\n<p>Ak sú pre nasadený prenosový systém úÄinky chromatickej\r\ndisperzie nežiaduce, môžeme ich kompenzovať v princípe tromi\r\nrôznymi spôsobmi, podľa miesta, v ktorom kompenzáciu vykonávame:</p>\r\n<ol>\r\n<li>Kompenzácia na zaÄiatku trasy\r\n(predkompenzácia)<ol>\r\n<li>Umiestnenie lasera s veľmi úzkym spektrom vyžarovania na\r\nvstupné rozhranie prenosového systému – táto metóda, typická pre\r\nnasadzované SDH systémy ale aj pre systémy DWDM s 2,5 Gbit/s, je\r\nv praxi najÄastejšie využívaná.   </li>\r\n<li>Použitie lasera s negatívnym „chirpingom“ – takýto laser\r\nmá na Äele impulzu optické spektrum s kratšími vlnovými dĺžkami\r\nnež na zostupnej hrane impulzu. Táto metóda sa využíva na takzvanú\r\npredkompenzáciu optickej trasy. Pri prenosových trasách skladnou\r\nchromatickou disperziou sa kratší vlnové dĺžky šíria rýchlejšie, a ak\r\npoužijeme takýto laser, dochádza ku vykompenzovávaniu týchto rýchlostí\r\nšírenia, a tým vlastne ku samotnej predkompenzácii. Túto metódu je\r\nnajvýhodnejšie použiť v systémoch TDM s prenosovou rýchlosťou\r\n10 Gbit/s.</li>\r\n</ol></li>\r\n<li>Kompenzácia disperzie\r\nv priebehu prenosovej trasy<ol>\r\n<li>Použitie disperzne posunutých optických vlákien – základnou\r\nmyšlienkou tejto metódy je posunúť pracovnú oblasť s nulovou\r\nhodnotou disperzie z vlnovej dĺžky 1300 nm k vlnovej dĺžke\r\n1550 nm. Dopovaním oxidu kremiÄitého oxidom germaniÄitým sa nulová\r\nhodnota koeficientu materiálovej disperzie posúva k vyšším vlnovým\r\ndĺžkam.</li>\r\n<li>Použitie disperzne plochých optických vlákien – pri týchto\r\noptických vláknach je oblasť s nulovou disperziou rozšírená.\r\nNulovú hodnotu dosahuje v okolí vlnových dĺžok 1300 nm a 1550 nm.</li>\r\n<li>Použitie kompenzaÄných vlákien v priebehu trasy – princíp\r\ntejto metódy je v sériovom zapojení optického vlákna\r\ns kladnou chromatickou disperziou a optického vlákna so znaÄnou\r\nzápornou disperziou. Disperzné úÄinky vznikajúce v úseku\r\ns kladnou disperziou sú následne kompenzované úsekom optickej\r\ntrasy so zápornou disperziou. Veľkou výhodou tejto metódy je veľká\r\nširokopásmovosť prenosovej trasy. Naopak nevýhodou je zvýšené tlmenie\r\núseku so zápornou disperziou, a tým aj zvýšenie celkového tlmenia trasy.</li>\r\n<li>Využitie nelineárnych efektov pri kompenzácii chromatickej\r\ndisperzie – ak dôjde ku prebudeniu optického vlákna, pomocou optického\r\nzosilňovaÄa, dochádza ku zmenám indexu lomu, ktorý je rôzny pre Äelo a\r\npre pätu impulzu. Ak je hodnota chromatickej disperzie kladná, je pre\r\nÄelo skupinový index lomu menší ako pre zostupnú hranu impulzu. Potom\r\nsa Äelo šíri rýchlejšie než zostupná hrana, a tým vlastne dochádza ku\r\nkompenzácii chromatickej disperzie.</li>\r\n</ol></li>\r\n<li>Kompenzácia vplyvov disperzie na konci prenosovej trasy<ol>\r\n<li>Použitie Braggovej mriežky – Dĺžka mriežky je rádovo\r\nv jednotkách centimetrov, priÄom je schopná kompenzovať disperziu\r\nspôsobenú šírením impulzu optickým vláknom dlhým stovky kilometrov.</li>\r\n</ol></li>\r\n</ol>\r\n<h2>Príklad kompenzácie kompenzaÄným vláknom</h2>\r\n<p align="center"> <img src="graf_tab/image001.gif" border="0" alt="Tvary impulzov pri kompenz�cii disperzie kompenzacn�m vl�knom" title="Tvary impulzov pri kompenz�cii disperzie kompenzacn�m vl�knom" width="545" height="332" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\nNa obr.  je zobrazený prenos impulzu 100 km traktom,\r\ntvoreným 50 km úsekom vlákna s D = 18 ps/nm.km a 50 km\r\nkompenzaÄným vláknom.</p>\r\n<p>1 – vstupný impulz, 2 – impulz po prvých 50 km</p>\r\n<p>3, 4, 5 – impulzy na výstupe po kompenzácii vláknom s D\r\n= -18, -9, -13 ps/nm.km</p>\r\n<p>K úplnej kompenzácii disperzie dochádza pri\r\nsplnení podmienky</p>\r\n<p>|D<sub>f</sub>| . l<sub>f</sub> = |D<sub>k</sub>|. l<sub>k</sub>\r\n,</p>\r\n<p>kde D<sub>f</sub>, l<sub>f</sub> sú\r\ndisperzia a dĺžka konvenÄného vlákna a D<sub>k</sub>, l<sub>k</sub> sú\r\ndisperzia a dĺžka kompenzaÄného vlákna.</p>', '<l', 1),
(123, 3, 0, 10, '2009-01-17 13:59:00', 1, 1, '2008-12-01 22:00:00', '', '', 'TYPY OPTICKÃCH VLÃKIEN A ICH VÃROBA *******', '<p>Optické vlákna sú bežne rozdelené podľa ich\r\nvlnovodových vlastností. Základné typy sú rozdelené podľa poÄtu módov,\r\nktoré vlákno prenáša a podľa charakteristiky v oblasti\r\nhranice medzi jadrom a plášťom vlnovodu.</p>\r\n<p>Existujú 3 základné skupiny vlákien, každá\r\ns vlastnými charakteristikami a použitím </p>\r\n<ul>\r\n<li><em>Step-indexové multimódové vlákna</em> majú strmý prechod medzi\r\njadrom (vnútrom) a plášťom vlnovodu a relatívne veľké jadro,\r\nktoré umožňuje viacero prenosových módov.</li>\r\n<li><em>Gradient-indexové multimódové vlákna </em>majú postupný\r\n(pozvoľný) prechod medzi jadrom a plášťom vlnovodu, s indexom\r\nlomu jadra klesajúcim plynulo k dolnej hranici v plášti.</li>\r\n<li><em>Jednomódové vlákna </em>majú malé vlnovodové jadrá, ktoré\r\nprenášajú len jeden mód svetla. <br style="page-break-before: always;" />\r\n  </li>\r\n</ul>\r\n<p align="center"> <img src="images/image005.gif" border="0" alt="Z�kladn� typy optick�ch vl�kien" title="Z�kladn� typy optick�ch vl�kien" width="266" height="527" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h3>Step-indexové multimódové vlákno (Step-index multimode fiber)</h3>\r\n<p>\r\nDve horné vlákna na obrázku 1 sú príklady step-indexových multimódových\r\nvlákien. Plášť vlnovodu s malým indexom lomu obaľuje veľké jadro\r\ns väÄším indexom lomu.</p>\r\n<p>Step-indexové multimódové vlákna sú vhodné na prenos\r\nobrazu. Vstupujúce svetlo je rozložené (roztiahnuté) cez celý prijímací\r\npovrch zväzku, ale len Äasť, ktorá dopadá na jadro je prenášaná.</p>\r\n<p>\r\nNevýhodou step-indexových multimódových vlákien pre komunikáciu je\r\nmódová disperzia – vznikajúca v dôsledku toho, že vlákna prenášajú\r\nmnoho módov, ktoré sa šíria odlišnými rýchlosťami. Módová disperzia\r\nlimituje šírku prenosového pásma step-indexových multimódových vlákien\r\nna 20 MHz/km.</p>\r\n<h3>Gradient-indexové multimódové vlákna (Graded-index multimode fiber)</h3>\r\n<p>\r\nSvetelné vedenie nepotrebuje výrazný (prudký) prechod v indexe\r\nlomu na hranici medzi jadrom a plášťom vlnovodu. Stupňovitý pokles\r\nv indexe lomu so vzdialenosťou od osi vlákna môže tiež viesť\r\nsvetlo. ZvyÄajne sa index zmenšuje zo špiÄkovej hodnoty v strede\r\njadra na rovnakú hodnotu ako má plášť.</p>\r\n<p>\r\nGradient-indexové vlákna, podobne ako step-indexové vlákna, prenášajú\r\nviacero módov a svetelné lúÄe prechádzajú rôznymi cestami. KeÄ sú\r\nlúÄe Äalej od osi vlákna, prechádzajú cez </p>\r\n<p>materiál s nižším indexom lomu, ktorý prenáša\r\nsvetlo rýchlejšie.</p>\r\n<p>\r\n<br style="page-break-before: always;" />\r\n</p>\r\n<h3>Jednomódové vlákna (Single-mode fiber)</h3>\r\n<p>\r\nČím je menší priemer jadra, tým menej módov vlákno prenáša. Jednomódové\r\nvlnovody sa vyhýbajú problémom s módovou disperziou a módovým\r\nšumom, a preto sú vhodné pre vysokovýkonné komunikaÄné systémy.</p>\r\n<h3>Disperzia a jednomódové vlákno</h3>\r\n<p>Jednomódové vlákna nie celkom eliminujú impulzovú disperziu,\r\nktorá limituje rýchlosť optických komunikaÄných systémov. Prenos svetla\r\ncez úzke pásmo vlnových dĺžok spôsobuje chromatickú disperziu, ktorá sa\r\nmeria v pikosekundách rozšírenia impulzu na kilometer dĺžky vlákna\r\na nanometer spektrálnej šírky svetelného zdroja. Regulovaním\r\nchromatickej disperzie môžeme znaÄne zvýšiť kapacitu vlákna.</p>\r\n<p>\r\nChromatická disperzia je súÄtom dvoch zložiek – materiálovej\r\na vlnovodovej disperzie. Materiálová disperzia vzniká\r\nv dôsledku zmeny indexu lomu skla v závislosti\r\nod vlnovej dĺžky. Vlnovodová disperzia vzniká v dôsledku\r\nzávislosti vlastností vlnovodu od vlnovej dĺžky.</p>\r\n<p>Obe disperzie môžu mať odlišné znamienka, a tak sa môžu\r\nnavzájom vyrušiť pri urÄitých vlnových dĺžkach. Na obrázku je vidieť,\r\nže nulová disperzia je pri vlnovej dĺžke 1,31 mm, Äo predstavuje <em>štandardné step-indexové jednomódové\r\nvlákno</em>.</p>\r\n<p>Štandardné jednomódové vlákno je veľmi rozšírené a mnohé\r\noptické systémy vysielajú na vlnovej dĺžke 1,31 mm a využívajú malú disperziu pri tejto vlnovej dĺžke. </p>\r\n<h3>Jednomódové vlákno s posunutou disperziou (DSF)</h3>\r\n<p>\r\nMateriálová disperzia je prirodzenou vlastnosťou oxidu kremiÄitého. <em>Posúvanie\r\ndisperzie </em>predstavuje posúvanie vlnovej dĺžky, pri ktorej je\r\nnulová disperzia.</p>\r\n<p>Pri <em>zero-dispersion-shifted</em> vláknach je nulová\r\ndisperzia pri vlnovej dĺžke 1,55 mm. Tieto vlákna majú dvojitú\r\nštruktúru jadra so stredovým vnútorným jadrom obklopeným vnútorným\r\nplášťom z oxidu kremiÄitého, ktorý je obklopený vonkajším jadrom.\r\nTáto štruktúra zväÄšuje vlnovodovú disperziu, pretože je potrebné\r\nposunúť nulovú disperziu na väÄšie vlnové dĺžky. KeÄ je však nulová\r\ndisperzia pri vlnovej dĺžke, ktorá sa nachádza v strede mnohých\r\nvlnovodĺžkových kanálov, zväÄšuje sa medzikanálový presluch,\r\na preto <em>zero-dispersion-shifted </em>vlákna nie sú vhodné vo\r\nWDM systémoch.</p>\r\n<p>\r\nDruhou možnosťou je posunúť vlnovú dĺžku, pri ktorej je nulová\r\ndisperzia mimo hranice vlnových dĺžok erbium-vláknových zosilňovaÄov.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image006.gif" border="0" alt="Materi�lov� a vlnovodov� disperzia vytv�raj�ce nulov� chromatick� disperziu" title="Materi�lov� a vlnovodov� disperzia vytv�raj�ce nulov� chromatick� disperziu" width="509" height="251" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h3>Disperziu vyrovnávajúce vlákno</h3>\r\n<p>Disperziu vyrovnávajúce vlákna sú špeciálne vlákna, ktoré sú\r\nnavrhnuté tak, aby mali chromatickú disperziu rovnakú Äo do veľkosti,\r\nale s opaÄným znamienkom k chromatickej disperzii iných\r\nvlákien v systéme. Ak je chromatická disperzia dostatoÄne\r\npotlaÄená, výkonnosť systémov používajúcich štandardné jednomódové\r\nvlákno sa môže zvýšiť bez potreby nákladov na inštalovanie nového\r\nvedenia pozdĺž celej trasy. </p>\r\n<h3>Špeciálne vlákna pre DWDM</h3>\r\n<p>Nárast záujmu o <em>dense </em>WDM (DWDM) prenos viedol\r\nk vývoju špeciálnych vlákien optimalizovaných pre túto aplikáciu.\r\nPridaním viacerých kanálov s vlnovými dĺžkami sa nevyhnutne\r\nzvyšuje celkový výkon prenášaný cez malé jadro jednomódového vlákna. </p>', '<l', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(124, 3, 123, 1, '2008-12-01 22:11:15', 0, 1, '2008-12-01 22:00:00', '', '', 'VLÃKNA PRE NÃROČNÉ APLIKÃCIE', '<h2></h2>\r\n<p>           \r\nV minulosti existoval jediný druh jednomódových vlákien\r\ns tenkým vysokoindexovým jadrom obklopeným nízkoindexovým plášťom.\r\nV súÄasnosti sú štandardné jednomódové vlákna s nulovou\r\ndisperziou pri 1310 nm, kde je tlmenie typicky 0,3 až 0,4 dB/km.\r\nGenerácia 1310 nm systémov bola vybudovaná so štandardnými\r\njednomódovými vláknami, ktoré zostávajú najrozšírenejším typom.</p>\r\n<p>\r\nŠtandardné jednomódové vlákno má priaznivo nízke tlmenie od 0,2 do 0,3\r\ndB/km pri 1550 nm. Jeho disperzia pri 1550 nm je vysoká, asi 17\r\nps/nm-km, a predstavuje problém pri vysokorýchlostnom prenose.\r\nDisperziu materiálu možno ťažko vylepšiť bez zhoršenia prenosových\r\nvlastností vlákna, ale zlepšenie možno dosiahnuť pri zmene profilu\r\nindexu lomu vlákna. To viedlo k vláknam s posunutou nulovou\r\ndisperziou (Z-DSF zero-dispersion-shifted-fiber), ktoré majú nulu\r\nchromatickej disperzie posunutú na 1550 nm. Tieto vlákna našli\r\nuplatnenie len v obmedzenom rozsahu aplikácií, pretože pri\r\nnávrhoch systémov sa zotrvávalo pri 1310 nm.</p>\r\n<p>\r\nRozšírenie vlnovodĺžkového multiplexu (WDM) dramaticky zmenilo\r\npožiadavky na vlákna. Následkom bol prechod väÄšiny systémov na 1550\r\nnm, Äo umožnilo kontrolu disperzie. Štandardné vlákna môžu prenášať\r\nviacero vlnovodĺžkových kanálov v 1550 nm pásme, ale vyžadujú prídavnú\r\nkompenzáciu ich prirodzene vysokej disperzie. Vlákna s posunutou\r\nnulovou disperziou sa ukázali nevhodné pre WDM systémy pretože umožňujú\r\nvznik nelineárnych efektov, a navyše, pridanie Äalších kanálov zvyšuje\r\ncelkovú výkonovú úroveň vo vlákne.</p>\r\n<h2>Vlákna na mieru pre WDM</h2>\r\n<p>\r\nJe pomerne obtiažne prenášať 2,5 alebo 10 Gbit/s signály cez vlákna zo\r\nštandardného skla. Pri vysokých rýchlostiach a hustotách signálu rastú\r\nproblémy s disperziou a zaÄnú sa prejavovať nelineárne efekty. Pre\r\nvysokovýkonné WDM aplikácie boli preto vyvinuté špecializované vlákna.\r\nKľúÄové parametre, ktoré museli byť prispôsobené, sú magnitúda a sklon\r\nchromatickej disperzie a efektívny priemer vlákna.</p>\r\n<p>\r\nHoci veľká disperzia môže limitovať prenosovú rýchlosť, malá disperzia\r\nmôže byť prospešná, pretože potláÄa štvorvlnové zmiešanie (four-wave\r\nmixing). Tento nelineárny efekt vzniká, keÄ kombináciou troch kanálov\r\nvznikne slabý signál na štvrtej frekvencii. KeÄže kanály sú rozložené\r\nrovnomerne, štvrtá frekvencia môže interferovať s nejakým Äalším\r\nkanálom a spôsobovať šum. Štvorvlnové zmiešanie sa vo všeobecnosti\r\nv skle prejavuje slabo, ale môže sa pri veľkej dĺžke akumulovať,\r\nak signály zostávajú vzájomne vo fáze. Pri veľmi malej disperzii\r\nsignály zostávajú vo fáze pozdĺž veľkej vzdialenosti a zmiešanie je\r\nveľké. Malá disperzia rozptyľuje signál, redukuje jeho interakciu a\r\nštvorvlnové zmiešanie oslabuje. Príliš veľká disperzia zasa obmedzuje\r\nprenosovú vzdialenosť alebo vyžaduje kompenzáciu disperzie. Vyváženou\r\npožiadavkou na vlákno je preto malá chromatická disperzia, typicky\r\nniekoľko ps/nm-km.</p>\r\n<p>\r\nĎalšia komplikácia vzniká v dôsledku sklonu disperznej krivky a\r\nširokého pracovného pásma WDM systémov. Disperzia jenomódového vlákna\r\nsa výrazne mení s vlnovou dĺžkou . Pre typické vlákna je sklon asi\r\n0,08 ps/nm<sup>2</sup>-km pri 1550 nm. Ak vlákno prenáša signál so\r\nšírkou 100 nm, zmena disperzie môže by 8 ps/nm-km, respektíve medzi 2\r\naž 10 ps/nm-km. Teda pre vlnové dĺžky s menšou disperziou sa\r\nsignál môže šíriť päťkrát Äalej ako pre vlnové dĺžky s väÄšou\r\ndisperziou, ak sa nevyužije kompenzácia disperzie. Tieto problémy vedú\r\nk záujmu o vlákna s redukovaným sklonom disperznej krivky pre\r\nrozšírenie šírky pracovného pásma.</p>\r\n<p>\r\nHoci celkové výkonové úrovne v optických vláknach sú pomerne\r\nnízke, prenos množstva vlnovodĺžkových kanálov cez tenké jadro\r\nprodukuje vysokú výkonovú hustotu, ktorá ho robí citlivým na nelineárne\r\nefekty. Vysoké vstupné výkony sú vhodné pre prenos na veľké\r\nvzdialenosti, ale výkonová hustota môže byť redukovaná rozložením\r\noptického signálu v objeme vlákna. Treba poznamenať, že\r\njednomódové vlákno prenáša svetlo v oblasti, ktorá je širšia ako\r\njadro a je vyjadrená efektívnym priemerom, prípadne prierezom.\r\nZväÄšenie priemeru z typických 8,4 μm na 10,8 μm takmer\r\nzdvojnásobí prierez.</p>\r\n<p>\r\nPokrok bol tiež dosiahnutý v rozširovaní prenosového okna\r\nštandardného vlákna. Vývojári dosiahli teoretické limity tlmenia vlákna\r\nvo veľkej Äasti spektra, ale v minulosti bolo vynaložené malé\r\núsilie na odstránenie stôp vody, ktoré spôsobujú silnú absorpÄnú špiÄku\r\nv blízkosti 1380 nm. V súÄasnosti existujú eliminaÄné postupy\r\nvedúce k vyrovnanej absorpcii.</p>\r\n<h3>Návrhové parametre vlákien</h3>\r\n<p align="center"> <img src="images/image020.jpg" border="0" alt="Profily indexu lomu niektor�ch vl�kien" title="Profily indexu lomu niektor�ch vl�kien" width="435" height="295" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\nExtrémna Äistota bola vždy podstatná pre návrh vlákna, ale ani jej\r\nzvyšovanie nepostaÄuje na elimináciu vodnej špiÄky OH¯ pri 1380 nm.\r\nVývojári majú väÄšiu voľnosť pri návrhu disperzných vlastností a\r\nefektívneho prierezu vlákna. Tieto parametre sú závislé na profile\r\nindexu lomu, Äiže jeho zmene s vzdialenosťou od jadra vlákna.\r\nZatiaľ Äo štandardné step-indexové vlákna obsahujú len jednoduché jadro\r\nobklopené plášťom s nižším indexom lomu, zložitejšie návrhy\r\nobsahujú sériu vrstiev s meniacimi sa magnitúdami indexu\r\nlomu.</p>\r\n<p>Profil indexu urÄuje efektívny priemer\r\nvlákna a vlnovodĺžkovú zložku chromatickej disperzie. Návrhári vyvažujú\r\nvlnovodĺžkovú disperziu a materiálovú disperziu pre získanie\r\npožadovaných kriviek chromatickej disperzie. Tá má magnitúdu aj\r\nznamienko, ktoré je dôležité pre jej kompenzáciu. V prípade\r\nbežného použitia je kladná, teda väÄšie vlnové dĺžky sú prenášané\r\nrýchlejšie ako menšie, keÄže pre väÄšie vlnové dĺžky je index lomu\r\nnižší. Prispôsobenie disperzie a efektívnej oblasti vlákna dáva\r\nniekoľko typov vysokovýkonných jednomódových vlákien:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Vlákna s posunutou nenulovou disperziou (NZ-DSF\r\nnon-zero-dispersion-shifted) – Sú variáciou pôvodných vlákien s\r\nposunutou nulovou disperziou pre vlnovodĺžkový multiplex s nulovou\r\ndisperziou pri 1550 nm. Znamienko disperzie nie je špecifikované, ale\r\nje požadovaná malá magnitúda od 0,1 do 6 ps/nm-km.</li>\r\n<li>Vlákna so zmenšeným sklonom disperznej krivky (reduced-slope) –\r\nSklon disperznej krivky je redukovaný zo štandardných 0,08 ps/nm<sup>2</sup>-km\r\nna menej ako 0,05 ps/nm<sup>2</sup>-km. To udržiava disperziu nízku\r\nv širšom rozsahu a redukuje nároky na jej kompenzáciu, Äím sa\r\numožnia väÄšie vzdialenosti medzi optickými zosilňovaÄmi.</li>\r\n<li>Vlákna s väÄším efektívnym prierezom vlákna\r\n(large-effective-area) – Sú to vlákna s posunutou nenulovou\r\ndisperziou a maximalizovaným efektívnym priemerom namiesto zmenšenia\r\nsklonu disperznej krivky, keÄže tieto vlastnosti sa vzájomne vyluÄujú.\r\nTieto vlákna majú veľký sklon disperzie, okolo 0,11 ps/nm<sup>2</sup>-km.\r\nTento prístup redukuje nelineárne efekty, ktoré znehodnocujú\r\nvysokorýchlostné WDM systémy.</li>\r\n<li>Podmorské vlákna – Musia preklenúť okolo 8000 km so sériou\r\noptických zosilňovaÄov, bez použitia regenerátorov typicky používaných\r\npri pozemných kábloch každých 600 až 1000 km. Nové podmorské káble\r\npozostávajú z dvoch alebo troch rozdielnych typov vlákien medzi\r\nzosilňovaÄmi. Prvá Äasť za zosilňovaÄom je typicky optimalizovaná pre\r\nprenos vyšších výkonov a je tvorená vláknom s rozšíreným\r\nefektívnym prierezom. Nasleduje jadro s menším jadrom a sklonom\r\ndisperznej krivky, kvôli redukcii disperzie.</li>\r\n<li>Vlákna s nízkym obsahom vody (low-water) – Sú získané\r\nelimináciou stôp vody z jenomódového vlákna, Äím sa odstráni\r\nobvyklá útlmová špiÄka pri 1380 nm. Pre túto oblasť síce neexistujú\r\noptické zosilňovaÄe, ale otvára sa tým široké okno od 1280 do 1625 nm\r\nvhodné pre prenos na krátke vzdialenosti, ktoré nevyžadujú optické\r\nzosilňovaÄe. Rozmiestnenie optických kanálov v širokom okne je\r\nmenej nákladné ako ich stlaÄenie v užšom 1550 nm okne. </li>\r\n</ul>\r\n<p align="center"> <img src="images/image021.jpg" border="0" alt="Charakteristika tlmenia vl�kna s n�zkym obsahom vody" title="Charakteristika tlmenia vl�kna s n�zkym obsahom vody" width="226" height="189" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Jednomódové vlákna sú vylepšované\r\nrôznymi spôsobmi. Niektoré riešenia tvoria špeciálne produkty, iné\r\nzlepšujú výkonnosť samotných vlákien.</p>\r\n<p>Vlákno na kompenzáciu disperzie je\r\nzvláštny produkt, navrhnutý s vysokou vlnovodĺžkovou disperziou\r\ns opaÄným znamienkom k chromatickej disperzii konvenÄného\r\nvlákna, Äím sa anuluje celková disperzia. Magnitúda disperzie je\r\ntypicky niekoľkokrát vyššia, teda jeden kilometer kompenzaÄného vlákna\r\nmôže vyrovnať disperziu niekoľkých kilometrov tradiÄného vlákna.\r\nV podmorských systémoch tvoria kompenzaÄné vlákna súÄasť\r\nprenosovej trasy, pri pozemných systémoch môžu byť vložené do\r\noddeleného modulu. Hoci výstupný signál rozdielnych kanálov prichádza\r\nna koniec kompenzovaného systému vo fáze, nezotrváva vo fáze\r\nv celom systéme, Äím sa predchádza nelineárnym efektom.</p>\r\n<p>Vlákna upravujúce polarizáciu a\r\njednopolarizaÄné vlákna sú tiež zvláštnymi produktmi, ale primárne sú\r\nurÄené pre senzory. VäÄšina najmodernejších vlákien je navrhnutá\r\ns nízkou polarizaÄnou disperziou, ktorá je dôležitá pre\r\nvysokorýchlostné systémy.</p>', '<l', 1),
(125, 3, 123, 2, '2008-12-01 23:09:04', 0, 1, '2008-12-01 22:00:00', '', '', '***', '<p>Základné požiadavky pri výrobe optických vlákien:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Použiť vhodný transparentný materiál, ktorý môže byť ťahaný do\r\ntenkého odolného vlákna.</li>\r\n<li>Dodržať homogénnu štruktúru jadra aj plášťovej Äasti po celej\r\ndĺžke svetlovodu.\r</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nMateriály najviac vhodné na výrobu, transparentné pre vlnové dĺžky 0,4\r\n– 2 mm:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Äisté kremíkové sklo – najtransparentnejšie v blízkosti\r\ninfraÄerveného spektra 1,3 a 1,55 mm.</li>\r\n<li>Plasty – najtransparentnejšie v oblasti viditeľného\r\nžiarenia, vlastnosťami sa nevyrovnajú kremíkovému sklu.\r</li>\r\n</ul>\r\n<h3>Definícia skla</h3>\r\n<p>Sklo je nekryštalická pevná látka\r\ns náhodným usporiadaním atómov. Podobá sa tekutine s atómmi\r\nzmrazenými na mieste. VäÄšina štandardných skiel je založená na oxide\r\nkremiÄitom (SiO<sub>2</sub>) obsahuje Äalšie materiály pre modifikáciu\r\nich vlastností. Optické sklá obsahujú zložky na zlepšenie optickej\r\nhomogenity a zvýšenie indexu lomu Äistého oxidu kremiÄitého, ktorá je\r\n1,54 pri 1 mm, na vyššiu hodnotu 1,8.</p>\r\n<h3>Požiadavky na materiál</h3>\r\n<p>Výroba v materiále nevyhnutne\r\nzanecháva neÄistoty ako je meÄ a železo, ktoré absorbujú viditeľné\r\nžiarenie, a tým zvyšujú útlm vlákna až na 1 dB/m, ktorý je pre\r\nkomunikáciu neakceptovateľný.</p>\r\n<p>Materiál pre výrobu komunikaÄných\r\nvlákien sa vyrába procesom hydrolýzy plameňom, pri ktorom sa spaľujú\r\npary tetrachloridu kremíka (SiCl<sub>4</sub>). Vzniká tak extrémne\r\nÄistý oxid kremiÄitý, pretože neÄistoty sa vyparujú vysoko nad teplotou\r\nvaru SiCl<sub>4</sub> (58°C). Tento proces redukuje koncentráciu\r\nkritických neÄistôt (železo, meÄ, kobalt, nikel horÄík a chróm) pod 1\r\nppm, Äo je úroveň nedosiahnuteľná pri konvenÄnej výrobe skla.</p>\r\n<h3>Legovanie</h3>\r\n<p>Prímesi sa do základného materiálu\r\npridávajú pre zvýšenie indexu lomu jadra svetlovodu, alebo pre zníženie\r\nindexu lomu plášťového skla. NajÄastejšou prímesou jadra je oxid\r\ngermánia (GeO<sub>2</sub>), ktorý má veľmi nízku absorpciu a podobne\r\nako oxid kremiÄitý tvorí sklo. V plášťovej Äasti sa najÄastejšie\r\npoužíva fluór, jeden z mála materiálov, ktoré znižujú index lomu a\r\numožňujú tak vytvoriť jadro z Äistého oxidu kremiÄitého. Legovanie\r\njadra alebo plášťa umožňuje vyrábať vlákna so skokovým priebehom indexu\r\nlomu.</p>\r\n<p>Mnoho komunikaÄných vlákien má\r\nzložitejší profil indexu lomu. V jednoduchom gradientnom\r\nmnohomódovom vlákne sa zloženie postupne mení od jadra k plášťu so\r\nželaným priebehom indexu lomu. Jednomódové vlákna majú typicky štyri\r\nvrstvy: jadro, vnútorný plášť, vonkajšie jadro a vonkajší plášť, kde sa\r\nzloženie mení od jednej vrstvy k druhej.</p>\r\n<h3>Výroba preformy</h3>\r\n<p>SpoloÄnou Ärtou pri výrobe preformy pre\r\nnízkostratové vlákna je vytváranie „sadzí“ vysoko Äistého kremiÄitého\r\nskla reakciou SiCl<sub>4</sub> (s prímesou GeCl<sub>4</sub>)\r\ns kyslíkom. Zahriatím sa „sadze“ roztavia a kondenzujú na sklennú\r\npreformu. Existujú rôzne postupy kondenzácie a tavenia do finálnej\r\nformy.</p>\r\n<p>Jeden z prístupov je usadzovanie na\r\nvnútornej stene trubice z roztaveného skla. Trubica slúži ako\r\nvonkajšia plášťová vrstva, do ktorej sa ukladá vnútorné opláštenie a\r\njadro. Posúvaním reakÄnej zóny pozdĺž trubice nastáva ukladanie\r\nmateriálu po celej dĺžke. </p>\r\n<p>Vo všeobecnosti sa sklo vo vnútri\r\nusádza ako séria tenkých vrstiev. Pri výrobe vlákien s gradientom\r\nindexu lomu sa môže dopovanie vstupujúcich plynov nepatrne meniť pre\r\nkaždú usadzovanú vrstvu, a tak sa získa požadovaný priebeh indexu lomu.\r\nObdobným procesom možno získať skokovú zmenu indexu lomu vlákna alebo\r\nvlákno s komplexným jadrom. Po ukonÄení ukladania vrstiev sa\r\ntrubica zahreje tak, že skolabuje na hotovú preformu.</p>\r\n<p>Iným dôležitým prístupom je vonkajšie\r\nukladanie pár, kde nastáva usádzanie na rotujúcej keramickej tyÄi. Pri\r\ntomto procese sa najprv ukladá sklo jadra a následne plášťové vrstvy.\r\nKeÄže koeficient tepelnej rozťažnosti keramického substrátu je\r\nrozdielny ako pri skle, zostavená preforma z nej po zahriatí ľahko\r\nskĺzne. Stredová diera, ktorá zostane v preforme sa stratí pri\r\nťahaní vlákna. </p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image030.jpg" border="0" alt="Ukladanie materi�lu v trubici" title="Ukladanie materi�lu v trubici" width="427" height="253" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image027.jpg" border="0" alt="Us�dzanie p�r na rotuj�cej tyci" title="Us�dzanie p�r na rotuj�cej tyci" width="324" height="241" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Tretím hlavným prístupom je pozdĺžne\r\nukladanie pár na tyÄ z Äistého skla. TyÄ slúži ako základ, na\r\nktorého koniec sa axiálne ukladá materiál jadra a naň plášť. Zo stredu\r\nnie je treba niÄ vybrať, a teda v preforme nezostáva otvor.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image028.jpg" border="0" alt="Axi�lne ukladanie materi�lu" title="Axi�lne ukladanie materi�lu" width="435" height="145" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h3>Výroba vlákna</h3>\r\n<p>Zhotovená preforma je vertikálne\r\nupevnená do ťahacej veže, kde sa v peci zahrieva jej koniec.\r\nHorúce zmäknuté sklo je vyťahované, priÄom okamžite po vytiahnutí na\r\nvzduch tuhne na vlákno. Tu sa monitoruje jeho priemer, opatrí sa\r\nochranným plášťom a navinie sa.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image029.jpg" border="0" alt="V�roba vl�kna" title="V�roba vl�kna" width="168" height="373" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h3>Vlákna s hrubým jadrom</h3>\r\n<p>Vlákna pre prenos laserového žiarenia\r\nsú vyrábané odlišne, s väÄšími jadrami z Äistého skla (bez\r\npotreby legovania) a len s tenkou plášťovou vrstvou. Staršie typy\r\npoužívali na opláštenie mäkký silikónový plast, ktorý sa môže pomerne\r\njednoducho zvliecť z jadra, Äo mohlo predstavovať nevýhodu\r\nv niektorých aplikáciách. Na prenos vyšších výkonov sa používa\r\nvlákno s opláštením z legovaného skla. Môžu mať gradientný\r\npriebeh indexu lomu, pri plastovom opláštení je to vždy skokový priebeh.</p>\r\n<p>Tieto vlákna majú väÄší útlm ako\r\nkomunikaÄné vlákna. Ich útlm sa typicky pohybuje pod 20 dB/km pre 0,80 <span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m vlákno a\r\nzávisí od zloženia jadra aj opláštenia. Výkony, ktoré sú schopné vlákna\r\nprenášať závisia od hrúbky jadra. Napríklad 0,2 kW pri 200 </span><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m a 1,5 kW pri\r\n550 </span><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m vlákne.</span></p>\r\n<h3><strong>Plastové vlákna</strong></h3>\r\n<p>Plastové vlákna sú ľahké, nenákladné,\r\nohybné a ľahko sa s nimi pracuje. Na druhej strane tieto výhody sú\r\nvykúpené oveľa vyšším útlmom ako pri sklennom vlákne. Po rokoch výskumu\r\nsa podarilo straty v laboratórnych podmienkach znížiť na približne\r\n50 dB/km. KomerÄné plastové vlákna majú stratu pod 70 dB vo viditeľnom\r\nspektre, ale strata rastie asi na 150 dB/km pri vlnovej dĺžke\r\nnenároÄných LED 650 nm. Straty limitujú ich použitie na komunikáciu na\r\nmalé vzdialenosti, prenos obrazu alebo osvetlenie. Ďalšou nevýhodou je\r\ncitlivosť na vysoké teploty, ktorá obmedzuje použitie do 85°C. To je\r\nsplnené pri izbovej teplote, ale nie v mnohých bežných\r\nprostrediach ako je napríklad priestor motora auta. Nové plasty\r\nodolávajú teplotám do 125°C, ale ich útlm je vyšší.</p>\r\n<p>Štandardné vlákna so skokovým indexom\r\nmajú jadro z polymetylu metakrylátu a opláštenie\r\nz nízkoindexového polyméru, ktorý zvyÄajne obshuje fluór. Rozdiel\r\nindexov je väÄší ako pri sklenných vláknach a tak sú ich priemery\r\nväÄšie. Typicky od 85 <span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m do 3 mm.</span></p>\r\n<p>\r\n<br style="page-break-before: always;" /></p>\r\n<h3>Vlákna s tekutým jadrom</h3>\r\n<p>V poÄiatkoch vláknovooptickej\r\nkomunikácie vývojári skúmali nízkostratové vlákna zo sklennej trubice\r\nvyplnenej tetrachlóretylénom, extrémne transparentnou tekutinou\r\ns indexom lomu vyšším ako sklo. Straty sa síce redukovali na\r\ndecibely na kilometer, ale problémy s tepelnou rozťažnosťou a\r\nplnením tenkej kapiláry pre kilometrové dĺžky robili vlákna\r\nnepraktickými.</p>\r\n<p>Novšie 2 až 8 milimetrové vlákna plnené\r\ntekutinou sa používajú na prenos viditeľného svetla pre osvetlenie na\r\nkrátke vzdialenosti. Použitie vhodných tekutín a plastovej kapiláry\r\numožňuje použiť tieto vlákna na menšie vzdialenosti (metre) bez\r\nproblémov s tepelnou expanziou.</p>\r\n<h3>InfraÄervené vlákna</h3>\r\n<p>Absorpcia skla prudko rastie nad\r\nvlnovou dĺžkou 1,6 <span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m, preto sa výskum\r\nzameral na bezoxidové sklá so snahou dosiahnuť straty pod 0,1 dB/km.\r\nVyskytuje sa mnoho problémov pri Äistení materiálov transparentných pre\r\ninfraÄervené žiarenie, ako aj ťahaní odolných vlákien z nich.</span></p>\r\n<p>Fluorozirkónové vlákna prenášajú svetlo\r\nmedzi 0,4 a 5 <span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m. Prevažne sú vyrábané\r\nfluoridov zirkónu (ZrF<sub>4</sub>) a bária (BaF<sub>2</sub>)\r\ns pridaním Äalších komponentov pre tvorenie skla. Najnižšie straty\r\nfluorozirkónových vlákien dosahujú 25 dB/km pri 2,6 </span><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m. Pre vlnové\r\ndĺžky od 3,3 do 11 </span><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m existujú vlákna na báze\r\nsíry a selénia, ale majú znaÄné tlmenie väÄšie ako 1 dB/m.</span></p>', '<l', 1),
(126, 3, 123, 3, '2008-12-01 23:14:29', 0, 1, '2008-12-01 23:00:00', '', '', 'Optické Vlákna a materiály používané na ich výrobu', '<h2></h2>\r\n<p>Z fyzikálneho hľadiska je optické vlákno dielektrický optický\r\nvlnovod, podobne ako pevný mikrovlný vlnovod. Index lomu je podobný\r\ndielektrickej konštante v mikrovlnných prenosoch. Hlavný rozdiel\r\nje vlnová dĺžka, ktorá robí optické vlnovody oveľa menšími ako ich\r\nobdobu v mikrovlnnej oblasti. Svetlo sa šíri v optickom\r\nvlákne viacerými vlnovými módami. Módy vlákna závisia od geometrie\r\nvlákna, indexov lomu jadra a plášťa a od vlnovej dĺžky\r\nsvetla. </p>\r\n<h3>Typy optických vlákien</h3>\r\n<p>Optické vlákna sú bežne rozdelené podľa ich\r\nvlnovodových vlastností. Základné typy sú rozdelené podľa poÄtu módov,\r\nktoré vlákno prenáša a podľa charakteristiky v oblasti\r\nhranice medzi jadrom a plášťom vlnovodu.</p>\r\n<p>Existujú 3 základné skupiny vlákien, každá\r\ns vlastnými charakteristikami a použitím:</p>\r\n<ul>\r\n<li><em>Step-indexové multimódové vlákna</em> (obr. 3.2.1, hore) majú\r\nstrmý prechod medzi jadrom (vnútrom) a plášťom vlnovodu\r\na relatívne veľké jadro, ktoré umožňuje viacero prenosových módov.\r\nPlášť vlnovodu s malým indexom lomu obaľuje veľké jadro\r\ns väÄším indexom lomu. Step-indexové multimódové vlákna sú vhodné\r\nna prenos obrazu. Vstupujúce svetlo je rozložené (roztiahnuté) cez celý\r\nprijímací povrch zväzku, ale len Äasť, ktorá dopadá na jadro je\r\nprenášaná.<br />\r\nNevýhodou step-indexových multimódových vlákien pre komunikáciu je\r\nmódová disperzia – vznikajúca v dôsledku toho, že vlákna prenášajú\r\nmnoho módov, ktoré sa šíria odlišnými rýchlosťami. Módová disperzia\r\nlimituje šírku prenosového pásma step-indexových multimódových vlákien\r\nna 20 MHz/km</li>\r\n<br />\r\n<li><em>Gradient-indexové multimódové vlákna </em>(obr. 3.2.1, v\r\nstrede) majú postupný (pozvoľný) prechod medzi jadrom a plášťom\r\nvlnovodu, s indexom lomu jadra klesajúcim plynulo k dolnej\r\nhranici v plášti podľa vzťahu.<img src="vzorce/image020.gif" border="0" /><br />\r\nTento vzťah platí pre 0 £ x £\r\nr a pre plášť s konštantným indexom lomu.<br />\r\n<p>Pre x &gt; r platí : </p>\r\n<p><sub>\r\n<img src="vzorce/image011.gif" border="0" width="87" height="24" /></sub></p>\r\n<p>kde</p>\r\n<p><sub>\r\n<img src="vzorce/image022.gif" border="0" width="213" height="45" /></sub></p>\r\n<p>x –\r\nvzdialenosť od stredu jadra</p>\r\n<p>r –\r\npolomer jadra</p>\r\n<p>x - Prirodzené Äíslo\r\n(optimálne x = 2, vtedy je priebeh\r\nlomu parabolický)</p>\r\nGradient-indexové vlákna, podobne ako step-indexové vlákna, prenášajú\r\nviacero módov a svetelné lúÄe prechádzajú rôznymi cestami. KeÄ sú\r\nlúÄe Äalej od osi vlákna, prechádzajú cez materiál s nižším\r\nindexom lomu, ktorý prenáša svetlo rýchlejšie.<br /><br /></li>\r\n<li> \r<em>Jednomódové vlákna </em>majú malé vlnovodové jadrá, ktoré\r\nprenášajú len jeden mód svetla. Čím je menší priemer jadra, tým menej\r\nmódov vlákno prenáša. Jednomódové vlnovody sa vyhýbajú problémom\r\ns módovou disperziou a módovým šumom, a preto sú vhodné\r\npre vysokovýkonné komunikaÄné systémy.\r</li>\r\n</ul>\r\n<p align="center"> <img src="images/image014.gif" border="0" alt="Z�kladn� typy optick�ch vl�kien" title="Z�kladn� typy optick�ch vl�kien" width="266" height="527" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h2>Delenie optických vlákien z hľadiska použitých materiálov</h2>\r\n<p>\r\n<em>Vlákna s kvapalným jadrom a pevným plášťom - </em>Použitím kvapaliny\r\npre jadro možno zabezpeÄiť jej extrémnu Äistotu. Tekutina môže byť\r\nprakticky bez nežiadúcich stopových  kovových prvkov a Iónov,\r\nnajmä skupiny OH<sup>-</sup>, ktoré výrazne ovplyvňujú pohltivosť\r\nmaterálu optického vlákna. Ako látky sa zväÄša používajú (napr.C<sub>2</sub>Cl<sub>4</sub>).\r</p>\r\n<p>Nevýhody vlákien\r\ns kvapalným jadrom</p>\r\n<ul type="disc">\r\n<li> \r\n<ul type="circle">\r\n<li style="text-align: justify;"> Veľký plniaci tlak (cca\r\n140 Mpa)</li>\r\n<li style="text-align: justify;">  veľká tepelná\r\ndilatácia jadra a s tým spojené problémy</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">·<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">        \r</span></span><em>Vlákna s pevným jadrom aj\r\nplášťom</em></p>\r\n<h3>Typy používaných skiel</h3>\r\n<ul type="disc">\r\n<li> \r\n<ul type="circle">\r\n<li>Sodnovápenaté</li>\r\n<li>Kremíkové (zmesi silikátov)</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>\r\n<p>Menšie tlmeni vykazujú vlákna zo silikátov. Na výrobu sa používajú\r\nextrémne Äisté suroviny. Technologické ťažkosti nastávajú pri tavení\r\nvlákna , pretože sa pracuje s teplotou až 2000<sup>o</sup>C a ťahanie\r\nmusí prebiehať v ochrannej atmosfére.</p>\r\n<h3>Moderné materiály používané na výrobu optických vlákien</h3>\r\n<p>V súÄasnosti sa na výrobu optických vlákien\r\nnajÄastejšie používajú pevné transparentné materiály. Podľa typu\r\nspektra, pre, ktoré má byť daný typ optického vlákna urÄený sa na\r\nvýrobu používajú používajú:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Äisté kremíkové sklo – najtransparentnejšie v blízkosti\r\ninfraÄerveného spektra 1,3 a 1,55 <span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m</span></li>\r\n<li>plasty – najtransparentnejšie v oblasti viditeľného\r\nžiarenia, vlastnosťami sa nevyrovnajú kremíkovému sklu\r</li>\r\n</ul>\r\n<h3>Požiadavky na materiál</h3>\r\n<p>Výroba v materiále nevyhnutne\r\nzanecháva neÄistoty ako je meÄ a železo, ktoré absorbujú viditeľné\r\nžiarenie, a tým zvyšujú útlm vlákna až na 1 dB/m, ktorý je pre\r\nkomunikáciu neakceptovateľný.</p>\r\n<p>Materiál pre výrobu komunikaÄných\r\nvlákien sa vyrába procesom hydrolýzy plameňom, pri ktorom sa spaľujú\r\npary tetrachloridu kremíka (SiCl<sub>4</sub>). Vzniká tak extrémne\r\nÄistý oxid kremiÄitý, pretože neÄistoty sa vyparujú vysoko nad teplotou\r\nvaru SiCl<sub>4</sub> (58°C). Tento proces redukuje koncentráciu\r\nkritických neÄistôt (železo, meÄ, kobalt, nikel horÄík a chróm) pod 1\r\nppm, Äo je úroveň nedosiahnuteľná pri konvenÄnej výrobe skla.</p>\r\n<p>Prehľad marteriálov používaných na\r\nvýrobu optických vlákien udáva nasledujúca tabuľka.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/image015.gif" border="0" /></p>\r\n<h3>STEP-INDEXOVÉ VLÃKNA</h3>\r\n<p>Materiál jadra Materiál plášťa svetlovodu</p>\r\n<p>Na<sub>2</sub>-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-Si0<sub>2</sub>\r\nNa<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-SiO<sub>2</sub></p>\r\n<p>Na<sub>2</sub>-LiO-CaO-SiO<sub>2</sub>\r\nNa<sub>2</sub>O-Li<sub>2</sub>O-CaO-SiO<sub>2</sub></p>\r\n<p>Na<sub>2</sub>-CaO-GeO<sub>2</sub>\r\nNa<sub>2</sub>O-CaO-SiO<sub>2</sub></p>\r\n<p>Tl<sub>2</sub>O-Na<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-GeO<sub>2</sub>-BaO-CaO-SiO<sub>4</sub>\r\nNa<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O3-SiO<sub>2</sub></p>\r\n<p>Na<sub>2</sub>O-BaO-GeO<sub>2</sub>-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-SiO<sub>2</sub>\r\nNa<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O3-SiO<sub>2</sub></p>\r\n<p>P2O5-Ga2O3-GeO2\r\nP<sub>2</sub>O<sub>5</sub>-Ga<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-SiO<sub>2</sub></p>\r\n<h3>GRADIENT-INDEXOVÉ VLÃKNA</h3>\r\n<p>Základný material Difúzny mechanizmus</p>\r\n<p>R<sub>2</sub>O-GeO<sub>2</sub>-CaO-SiO<sub>2</sub>\r\nNa<sup>+</sup> = K<sup>+</sup></p>\r\n<p>R<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-SiO<sub>2</sub>\r\nTl<sup>+</sup> = Na<sup>+</sup></p>\r\n<p>Na<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-SiO<sub>2</sub>\r\nNa<sub>2</sub>O difúzia</p>\r\n<p>Na<sub>2</sub>O-B<sub>2</sub>O<sub>3</sub>-SiO<sub>2</sub>\r\nCaO, BaO difúzia</p>\r\n<p align="cewnter">\r\n<img src="images/image009.gif" border="0" width="581" height="5" /></p>', '<l', 1),
(127, 3, 0, 11, '2009-01-17 13:59:00', 1, 1, '2008-12-01 23:00:00', '', '', 'PASÃVNE PRVKY V OPTICKÃCH SIEŤACH', '<p>Veľa dôležitých prvkov v optických\r\nsieťach sú pasívne prvky. Znamená to, že pre svoju Äinnosť nepotrebujú\r\nvstupné napájanie. Vlákna, tak ako aj konektory a spojky sú v tomto\r\nzmysle tiež pasívne.</p>\r\n<p>Konektory na optických vláknach\r\numožňujú ľahko rozoberateľné spojenia. Spojky sú trvalé nerozoberateľné\r\nspojenia niekoľkých vlákien. Ďalšie, zložitejšie prvky, ktoré delia,\r\nkombinujú, alebo inak upravujú signály sú Älánky, vlnovodĺžkové\r\nmultiplexory a demultiplexory, filtre, zoslabovaÄe a optické izolátory.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image035.jpg" border="0" alt="V�zbov� cleny" title="V�zbov� cleny" width="279" height="398" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h2>Typy Älánkov<img src="images/image036.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></h2>\r\n<p align="center"> </p>\r\n<p> </p>\r\n<ul>\r\n<li>T alebo Y Älánky - T a Y Älánky sú trojportové zariadenia,\r\nktoré delia vstupný signál na dva výstupy, alebo kombinujú dva vstupné\r\nsignály na jeden výstupný. Môžu deliť signál rovnako medzi výstupy,\r\nalebo v nejakom pomere. Bežným typom je pár vlákien so spoloÄnou\r\nzmiešavacou zónou v strede, priÄom jeden koniec jedného vlákna je\r\nodrezaný, aby vznikol T Älánok.</li>\r\n<li>stromové (1-N) Älánky - Stromové alebo 1xN Älánky delia jeden\r\nvstupný signál na niekoľko výstupných. Niektoré majú pár vstupných\r\nvlákien a vytvárajú tak 2xN Älánok.</li>\r\n<li>hviezdicovité Älánky - Hviezdicovité Älánky získali svoje\r\npomenovanie podľa geometrického usporiadania, majú centrálny zmiešavací\r\nelement s radiálne umiestnenými vláknami. Spravidla majú rovnaký\r\npoÄet vstupov ako výstupov.</li>\r\n<li>vlnovodĺžkovo selektívne Älánky - Selektívne Älánky distribuujú\r\nsignály podľa ich vlnovej dĺžky. V komunikaÄných systémoch slúžia\r\nako vlnovodĺžkové demultiplexory na smerovanie daných signálov do\r\nsprávnych vlákien.</li>\r\n<li>T a Y Älánky, stromové a hviezdicovité Älánky môžu byť tiež\r\nvlnovodĺžkovo selektívne, to znamená, že delia, alebo kombinujú signály\r\nrozliÄných vlnových dĺžok práve podľa vlnovej dĺžky.\r</li>\r\n</ul>\r\n<h3>Technológie Älánkov</h3>\r\n<p>Niekoľko rôznych optických technológií\r\numožňuje delenie signálov a slúži ako základ pre Älánky. Voľba\r\nzávisí od ceny, výkonu a požiadaviek na systém. Používajú sa\r\nšošovky na zväÄšenie, ohraniÄenie alebo zaostrenie svetla, rovnako ako\r\ndeliÄe alebo selektívne filtre. Šošovky s gradientným indexom\r\nvykonávajú rovnakú funkciu a sú Äastejšie používané, pretože ich\r\nmenšie rozmery umožňujú ich ľahšie integrovať do optických systémov.\r\nOptické riešenie môže byť kombinované s difrakÄnou mriežkou na\r\nzhotovenie vlnovodĺžkovo selektívneho Älánku alebo demultiplexora,\r\nktorý delí signály na rôzne výstupy podľa ich vlnovej dĺžky.</p>\r\n<h2>ZoslabovaÄe, filtre a izolátory</h2>\r\n<p>Prebytok svetla môže preťažiť optický\r\nprijímaÄ, preto komunikaÄné systémy vyžadujú aj optické zoslabovaÄe\r\nsignálov – filtre, ktoré zastavujú špecifické zložky svetla na vlnovej\r\ndĺžke signálu. VäÄšina filtrov je pevných, so zoslabením udávaným\r\nv decibeloch. Obvykle absorbujú svetlo aby nedochádzalo\r\nk jeho odrazom a zvýšeniu šumu. Premenné filtre\r\na zoslabovaÄe sú k dispozícii, ale sú nákladné\r\na používajú sa zväÄša na merania. Štandardné optické zosilňovaÄe\r\nnemajú rovnaký zisk v celom pracovnom rozsahu a môžu tak\r\nvznikať rozdiely pre systémy pracujúce s rôznymi vlnovými dĺžkami.\r\nEkvalizaÄné filtre kompenzujú tieto pásma s najväÄším ziskom\r\na sú základom pre vyrovnanie prenosu v dlhých reťazcoch\r\noptických zosilňovaÄov. Optické izolátory prenášajú svetlo iba\r\nv jednom smere. Hrajú dôležitú rolu v optických systémoch\r\ntým, že zastavujú spätné odrazy. </p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image037.jpg" border="0" alt="Optick� izol�tor" title="Optick� izol�tor" width="321" height="301" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Optický izolátor pozostáva z páru lineárnych polarizátorov, orientovaných tak, že ich roviny polarizácie\r\nzvierajú 45<span>°</span> uhol, oddelené\r\nFaradayovym rotátorom, ktorý otáÄa rovinu polarizácie o 45<span>°</span>.  Optické\r\nizolátory nie sú dokonalé, ale redukujú odrazy a zvyšujú tak výkon\r\noptického systému.</p>\r\n<h2>Kompenzátory disperzie</h2>\r\n<p>\r\nRýchlosť svetla vo vlákne je funkciou vlnovej dĺžky, Äo znamená, že\r\nrôzne vlnové dĺžky sa správajú inak pri prechode vláknom. VäÄšie vlnové\r\ndĺžky obvykle získavajú náskok pred krátkymi, pretože index lomu skla\r\nsa znižuje so zväÄšujúcou sa vlnovou dĺžkou. Všetky signály obsahujú\r\nrozsah vlnových dĺžok, preto chromatická disperzia môže zapríÄiniť\r\ninterferenciu a môžu nastať problémy pri prenose viacerých\r\nsignálov s rôznymi vlnovými dĺžkami súÄasne. Obvykle je možné\r\nkompenzovať chromatickú disperziu spomalením väÄších vlnových dĺžok,\r\ntak že ich kratšie „dostihnú“. To môže byť dosiahnuté pridaním\r\nšpeciálneho vlákna s opaÄnou disperziou, alebo pridaním\r\noneskorenia selektívne pre väÄšie vlnové dĺžky pre dlhšie trasy\r\nsignálov.</p>', '<l', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(128, 3, 127, 1, '2008-12-01 23:25:15', 0, 1, '2008-12-01 23:00:00', '', '', 'AKTÃVNE PRVKY V OPTICKÃCH SIEŤACH', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n<em>Modulátory</em> a <em>optické prepínaÄe </em>sú dva\r\nnajdôležitejšie aktívne prvky, ktoré zabezpeÄujú prechod optických\r\nsignálov cez optické systémy. Nazývajú sa aktívne, pretože potrebujú\r\nexterné (vonkajšie) napájanie a rozdeľujú signály na rôzne\r\nprenosové trasy.\r<br /></p>\r\n<h3>Modulátory a modulácia</h3>\r\n<p class="TP11">Vysokovýkonné optické systémy potrebujú externú\r\nmoduláciu. Externá modulácia zabezpeÄuje vyššiu rýchlosť a väÄší výkon.\r\nV optických systémoch sa väÄšinou používajú dva typy modulátorov: <em>elektrooptické</em>\r\na <em>elektroabsorpÄné</em>. Princíp Äinnosti modulátorov je odlišný.</p>\r\n<p class="TP11"><em>Elektrooptická modulácia </em>\r\nje založená na elektrooptickom efekte, ktorý spôsobuje, že index lomu\r\nurÄitých materiálov sa mení so zmenou pôsobiaceho elektrického poľa.\r\nEfekt pôsobí na svetlo prechádzajúce cez materiál tak, že urýchľuje\r\nprechod svetla, ak index klesá a spomaľuje ho, ak sa index\r\nzväÄšuje. Táto zmena sa meria v stupňoch, porovnaním fázy\r\nmodulovanej vlny k pozícii, ktorú by inak mohla mať:</p>\r\n<p class="TP11"><span style="position: relative; z-index: 0;"><span style="position: absolute; left: 232px; top: -10px; width: 40px; height: 48px;">\r\n<img src="vzorce/image014.gif" border="0" width="40" height="48" /></span></span><span>           \r</span>fázový posuv (<span>DF</span><span>) = 180</span><span>°</span><span> * </span></p>\r\n<p class="TP11">kde V je napätie pripojené k modulátoru a V<sub>180</sub>\r\nje napätie potrebné na posuv fázy o polovicu vlnovej dĺžky alebo o\r\n180<span>°</span><span>.</span></p>\r\n<p class="TP11">Fázový posuv sám osebe nemoduluje intenzitu svetla,\r\nspôsobujú ju úÄinky interferencie. Elektrooptický modulátor je plošné\r\nvlnovodové zariadenie, ktoré rozdeľuje vstupujúce svetlo do dvoch\r\nparalelných vlnovodov. Modulované napätie je <em>vpustené</em> len do\r\njedného z paralelných vlnovodov, do druhého nie. Ak je modulované\r\nnapätie nulové, výstupy z oboch vlnovodov sa sÄítajú. Ak\r\nmodulované napätie posúva jeden signál o 180<span>°</span><span>, výstupy z vlnovodov sa „rušia“ a výstupný signál\r\nje nulový</span>.</p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="145" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="images/image008.gif" border="0" alt="Elektrooptick� f�zov� modul�tor" title="Elektrooptick� f�zov� modul�tor" width="338" height="260" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p class="TP11">Elektrooptické modulátory sa vyrábajú z materiálu,\r\nktorý spôsobuje elektrooptický efekt a je transparentný pri\r\nvlnovej dĺžke signálu. V súÄasnosti sa používa lítium niobát (LiNbO<sub>3</sub>).</p>\r\n<h3>ElektroabsorpÄné modulátory</h3>\r\n<p class="TP11">ElektroabsorpÄný polovodiÄový modulátor má štruktúru\r\npodobnú ako polovodiÄový laser, a tak môžu byť spoloÄne\r\nintegrované na jednom Äipe, pokiaľ sú navzájom elektricky oddelené. </p>\r\n<p class="TP11">PolovodiÄové lasery a modulátory nemajú rovnakú\r\nštruktúru a aktívnu vrstvu. Najlepšia funkÄnosť sa dosahuje pri\r\nmiernej odlišnosti hrúbky vrstiev v oboch štruktúrach. Avšak obe\r\nmôžu byť vyrobené na rovnakom substráte, Äo uľahÄuje výrobu.\r\nElektroabsorpÄné modulátory, podobne ako elektrooptické, sú závislé od\r\npolarizácie. Sú vyrábané z polovodiÄov ako\r\nindiumgáliumarzenidfosfid (InGaAsP) a fosfid india (InP),\r\na tak sa môžu ľahko prispôsobiť vlnovej dĺžke lasera.</p>\r\n<h3>PrepínaÄe a prepínanie</h3>\r\n<p class="TP11">PrepínaÄe menia smer signálu. V komunikaÄných\r\nsystémoch sa väÄšina prepínania vykonáva elektronicky, ale Äoraz viac\r\nuž aj opticky, zmenou smeru svetelných signálov. Na dosiahnutie\r\nrozliÄných funkcií prepínaÄov sa používajú rôzne technológie.</p>\r\n<p class="TP11">Jedna z dôležitých vlastností prepínaÄa je núdzová\r\nobnova trasy, v prípade porušenia vedenia alebo poruchy. Moderné\r\noptické systémy majú zvyÄajne najmenej 2 trasy do akéhokoľvek\r\ndôležitého miesta, a teda v prípade, že jedno vedenie\r\nvypadne, signály môžu byť presmerované do cieľového miesta inou trasou.\r\nToto by sa malo vykonať automaticky v zlomku sekundy, aby sa\r\nzabránilo prerušeniu spojenia.</p>\r\n<p class="TP11">Druhou funkciou prepínaÄa je prispôsobenie sa\r\npožiadavkám zákazníka, napríklad pri premiestňovaní alebo sťahovaní.</p>\r\n<p class="TP11">Treťou funkciou je dynamické prepínanie veľkých blokov\r\nprenosu na zabezpeÄenie požadovanej prenosovej kapacity.</p>\r\n<p class="TP11">Prepájanie a prepínanie sa robí dynamicky\r\na prepína spojenie medzi ľubovoľným z N vstupov na ľubovoľný\r\nz M výstupov. To je rovnaká funkcia ako v telefónnom\r\nspojovacom systéme, ktorý uskutoÄňuje doÄasné prepojenie medzi\r\nľubovoľnými dvoma telefónnymi prístrojmi.</p>\r\n<h3>Optomechanické prepínaÄe</h3>\r\n<p class="TP11">Optomechanické prepínaÄe premiestňujú optické vlákna\r\nalebo optické komponenty, Äím menia spôsob prenosu svetla. Napríklad\r\nmechanický „jazdec“ môže posúvať vlákno hore alebo dole, Äím sa zasunie\r\ndo jednej z troch polôh, ktoré prenášajú optický signál na rôzne\r\nvýstupné vlákna (obr. 2.6.2).</p>\r\n<p class="TP11">SpoloÄnou vlastnosťou všetkých optomechanických\r\nprepínaÄov je, že prepínanie záleží na mechanickom pohybe, ktorý musí\r\nbyť mimoriadne presný. Optomechanické prepínaÄe sú pomalé\r\na vyžadujú pohyb súÄastí, Äomu sa mnoho firiem snaží vyhnúť.\r\nNapriek ich nedostatkom sa tieto prepínaÄe vo veľkom používajú, pretože\r\nsú najlacnejšie a najjednoduchšie optické prepínaÄe, ktoré sú\r\nk dispozícii.</p>\r\n<h3>Elektrooptické prepínaÄe</h3>\r\n<p class="TP11">Elektrooptické prepínaÄe môžu mať jeden vstup a dvojicu\r\nvýstupov alebo 2 oddelené vstupné kanály spojené do dvojice prepínacích\r\nvlnovodov. Riadením použitého napätia urÄujeme rozdielové oneskorenie\r\nmedzi signálmi prechádzajúcimi cez 2 paralelné vlnovody a tento\r\nefekt interferencie smeruje výstup na požadovaný výstupný vlnovod.</p>\r\n<p class="TP11">Výhodou elektrooptického prepínaÄa je to, že nemá\r\npohybujúce sa súÄasti. </p>\r\n<p align="center">\r\n <img src="images/image010.gif" border="0" alt="Optomechanick� prep�nac" title="Optomechanick� prep�nac" width="502" height="231" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p align="center">\r\n <img src="images/image016.gif" border="0" alt="Elektrooptick� prep�nac" title="Elektrooptick� prep�nac" width="328" height="201" />\r\n </p>\r\n<p> </p>\r\n<h2>Integrovaná optika</h2>\r\n<p class="TP11">Vlnovody, modulátory a prepínaÄe sú\r\nnajvýznamnejšími aplikáciami integrovanej optiky. Tieto zariadenia sa\r\nvyrábajú z lítium niobátu. Hoci lítium niobát sám osebe nemôže\r\nvysielať, detekovať a zosilňovať svetlo, ťažko sa integruje spolu\r\nso žiariÄmi a detektormi.</p>\r\n<p class="TP11">PolovodiÄová integrovaná optika nie je až tak\r\nrozvinutá, ale materiály môžu vysielať, detekovať a zosilňovať\r\nsvetlo rovnako ako vlnovody, modulátory a prepínaÄe.</p>\r\n<h2>Vývoj</h2>\r\n<p class="TP11">Mnohé Äalšie aktívne zariadenia sú vo vývoji. Príkladom\r\nje optický vlnovodĺžkový prevodník, ktorý zo vstupného signálu jednej\r\nvlnovej dĺžky vytvára výstupný signál inej vlnovej dĺžky. </p>', '<l', 1),
(129, 6, 92, 4, '2009-05-11 18:14:40', 34, 1, '2008-12-03 21:00:00', '', '', 'Vzťah medzi SDH, ATM a IP', '<p style="text-align: justify;"><strong>Pre</strong><strong>nos IP cez SDH</strong><br /><br />     Táto architektúra je vyústením snahy o maximálnu možnú efektivitu pri prenose dát optickými vláknami. Momentálne existuje niekoľko experimentálnych riešení, ktoré navrhujú možné riešenia ako prevádzkovať IP priamo nad vrstvou realizujúcou vlnový multiplex - DWDM nad optickými vláknami. Doposiaľ však nebol vydaný žiadny štandard, ktorý by presne definoval ako sa má takýto systém presne realizovať. Aby mohla táto technológia bezproblémovo fungovať je treba do optickej vrstvy zakomponovať mechanizmy, ktoré by umožňovali detekciu a korekciu chýb (napr. FEC-Forward Error Correction, pri ktorom sú zakódované dáta prenášané oddeleným kanálom, Äo vedie k zvýšeniu kapacity prenosového kanálu a tým k znaÄnému vylepšeniu celého systému), odolnosť voÄi chybám (napr. zabezpeÄením 1+1), sieťový manažment, funkcie smerovania ( MultiProtocol Lambda Switching – verzia MPLS pracujúca na optickej vrstve), zabezpeÄenie interoperability a kvality služieb (QoS).<br /><br />     Prenos paketu cez SDH (packet over SONET/SDH - POS) bol prvýkrát uskutoÄnený v roku 1996 na rýchlosti 155 Mb/s a stal sa kľúÄovým protokolovým štandardom pre rozsiahly internetový protokol (IP) chrbticových sietí. V súÄasnosti sa dosahujú rýchlosti až 622 Mb/s a 2.5 Gb/s. Táto technológia si vyžaduje zameriavať sa na vrstvy 1 a 2 kde sa uskutoÄňuje hardvérové spracovanie signálu. Pojmom POS je Äasto oznaÄovaný protokol na 2. vrstve v referenÄnom modeli OSI a popisuje proces prenosu aplikácií cez sieť. Hardvérové spracovanie je hlavne obmedzené na prvé tri vrstvy. ZaÄína sa vrstvou 1, Äo je fyzická vrstva – optické vlákno. Vrstva 2, dátová, je zodpovedná za spoľahlivý prenos dát cez fyzickú sieť. Vrstva 3, sieťová, sa stará o smerovanie a s tým súvisiace funkcie.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>               <img src="siete/image20.1.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: left">\r\n Obr. 22 Prvé tri vrstvy modelu OSI  dôležité pre mapovanie IP do SDH</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Protokol druhej vrstvy používaný ponúka štandardné riešenie pre mapovanie IP paketov do SDH. Všetky prenášané údaje sú najprv segmentované do IP datagramov, ktoré zahŕňajú aj 20 bajtovú IP hlaviÄku. Ďalej nasleduje protokol point-to-point (PPP) a HDLC. Výsledné údaje sú kódované a mapované do SDH rámcov.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;"><img src="siete/image21.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                   Obr.23 Vytvorenie SDH rámca</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="siete/image22.2.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                       Obr. 24 Prenos IP cez SDH</p>', '', 0),
(131, 7, 0, 1, '2009-05-04 13:40:45', 5, 1, '2008-12-17 19:00:00', '', '', 'Úvod', '<p>     Systémy , ktoré existovali v 50. a 60. rokoch 20. storoÄia neboli synchronizované na žiadny spoloÄný zdroj taktovacieho signálu , pretože pozostávali z analógových obvodov a presné nastavenie Äasovania pre svoju Äinnosť nepotrebovali. Táto situácia sa zmenila rozvojom digitálnych sietí, v ktorých význam Äasovania stúpol. Staršie digitálne siete ešte neboli synchronizované na spoloÄné Äasovanie zariadení a nazývali sa teda asynchrónne siete. Každé zariadenie v takejto sieti pracovalo so svojím vlastným taktovacím signálom , preto sa medzi dvoma rôznymi sieťovými zariadeniami mohli ich taktovacie signály znaÄne líšiť v množstve jednotlivých intervalov. Dnešné digitálne siete založené na prenose signálov v optickom prostredí sa nazývajú synchrónne siete, pretože spoloÄné Äasovanie zariadení je pevne riadené. Táto technika spoloÄného Äasovania je z hľadiska vyššej výkonnosti zariadení a nízkych nákladov efektívnym spôsobom , ktorý umožňuje zlepšiť celkovú výkonnosť digitálnej siete.</p>', '', 0),
(132, 7, 0, 2, '2009-01-04 21:57:28', 12, 0, '2008-12-17 20:00:00', '', '', 'Vlastnosti SDH', '- SDH je prenosový systém odvodený z amerického systému SONET\r\n\r\n    - Celosvetový štandard\r\n\r\n    - Signály sú zoradené v Äase a sú bajtovo prekladané\r\n\r\n    - Header umožňuje vybrať ľubovoľný bajt\r\n\r\n    - Umožňuje pružné smerovanie\r\n\r\n    - Kvôli zarovnávaniu, synchronizácii, adresovaniu väÄšie nároky na prenosové média\r\n\r\n    - Riadené softvérovo\r\n\r\n    - Topológia sieti je polygón alebo kruh\r\n\r\n    - Signály sú v synchrónnom rámci STM-1\r\n\r\n    - Používajú moduly STM-1 (155 Mbps), STM-4 (622 Mbps) a STM-16 (2,48 Gbps)', '', 0),
(133, 7, 0, 3, '2009-05-04 13:49:30', 21, 1, '2008-12-17 20:00:00', '', '', 'Synchronizácia', '<p>     V skutoÄnosti sa synchrónne siete rozdeľujú na pleziochrónne siete, kde predpona „plezio“ znamená takmer a plne synchrónne siete. V pleziochrónnej Äasti je každá jej Äasť synchronizovaná pomocou vysokopresného taktovacieho signálu z vlastného primárneho referenÄného zdroja. V plne synchrónnej sieti sa namiesto viacerých referenÄných zdrojov pre jednotlivé Äasti siete používa iba jeden hlavný referenÄný zdroj taktovacieho signálu.</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="synchronizacia.png" border="0" alt="Alternate Text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify">Potom celá digitálna sieť príjima taktovací signál s extrémne vysokou presnosťou z referenÄného zdroja známeho ako PRS – primary reference source. Teda do každého uzla vstupuje referenÄný taktovací signál, podľa ktorého sa riadia všetky Äinnosti v sieťových uzloch celej digitálnej siete. Archtitektúra Äasovania a prenosu je hierarchická. Každý sieťový uzol je nútený udržiavať taktovací signál s požadovanou frekvenÄnou presnosťou, ktorá závisí na jeho hlavnej sieťovej funkcii, t.j. Äi sú na ňom z dôvodu presnosti Äasovania ostatné sieťové uzly závislé. Najvyššia možná presnosť je 1.10-11 a je dosiahnutá s vysokopresnými atómovými hodinami. Tieto hodiny sa nazývajú zdroj PRS a úroveň presnosti sa oznaÄuje ako stratum 1. Vygenerovaný taktovací signál je distribuovaný v celej sieti a prípadne regenerovaný Äalšími sieťovými prvkami s definovanými nižšími úrovňami. Konkrétne úrovne presnosti signálu sú zobrazené v tabuľke.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Úroveň stratum         	Minimálna presnosť         	Sieťové zariadenie         	Výskyt preskokov\r\n</p>\r\n<p>          1                        1 x 10-11                   PRS                                2,523/rok\r\n</p>\r\n<p>          2                        1,6 x 10-8                  Hlavný ESS                      11,06/deň\r\n</p>\r\n<p>          3                        4,6 x 10-4                  ESS, DCS                        132,48/hod\r\n</p>\r\n<p>          4                        3,2 x 10-5                 	MUX, PBX, DCB, COT         15,36/min<img border="0" /></p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(154, 7, 0, 4, '2009-05-04 13:50:21', 16, 1, '2008-12-20 16:00:00', '', '', 'Štruktúra rámca', '<p>     STM-1 je základný rámec(Synchronous Transport Module 1) s prenosovou rýchlosťou 155.520 Mbps Äo predstavuje 2430bajtov (9 riadkov po 270bytov) prenesených za 125ï­s. Skladá sa z troch Äastí: Overhead, Pointer a Payload.<br /><br />    - Overhead predstavuje riadiace informácie na údržbu, dohľad a riadenie.<br />    - Pointer umožňuje skladanie respektíve výber nižších skupín z vyšších bez potreby multiplexovania.<br />    - Payload predstavuje prenášanú užitoÄné informácie.<br /><br /><img src="struktura_ramca.png" border="0" alt="Alternativní text" /><br /><br />Vlastnosti SOH<br /><br />    - ZabezpeÄuje rámcovú synchronizáciu<br />    - ZabezpeÄuje prídavné dátové komunikaÄné kanály<br />    - ZabezpeÄuje dohľad pre jednotlivé sekcie (signalizácia)<br />    - Umožňuje identifikáciu (úÄastníkov uzlov)<br />    - Obsahuje riadiace funkcie pre záložné zapojenie</p>', '', 0),
(135, 8, 0, 1, '2009-05-03 16:19:55', 2, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Najpoužívanejšie IP protokoly a ich štruktúry', '<p>     Ide o sadu komunikaÄných protokolov implementujúcich tzv. protocol stack, na ktorých je postavený systém Internet. Niekedy sa nazýva sada TCP/IP protokolov podľa dvoch najdôležitejších protokolov, ktoré obsahuje: Transmision Control Protocol (TCP) a IP (IP), ktoré boli zároveň aj prvé definované.</p>\r\n<p>     Balík internetových protokolov je možné opísať analógiou s OSI modelom. Ten opisuje vrstvy protocol stacku, avšak nie všetky zodpovedajú internetovej praxi. V protocol stacku rieši každá vrstva množinu problémov spojených s prenosom dát a poskytuje dobre definovanú službu pre vyššie vrstvy. Čím je vrstva vyššia, tým je logicky bližšie používateľovi a zaoberá sa abstraktnejšou množinou dát, priÄom sa spolieha na nižšie vrstvy, aby preložili dáta do formy, s ktorou je možné v skutoÄnosti fyzicky manipulovať.</p>\r\n<p>    \r\nBežne sa v rámci balíka TCP/IP vrchné tri vrstvy OSI modelu (aplikaÄná, prezentaÄná a relaÄná) považujú za jedinú aplikaÄnú vrstvu. Pretože balík TCP/IP nemá zjednotenú relaÄnú vrstvu, tieto funkcie zvyÄajne vykonávajú (alebo ignorujú) jednotlivé aplikácie. Najvýznamnejší rozdiel medzi modelmi TCP/IP a OSI je aplikaÄná vrstva, keÄže TCP/IP do nej integruje niekoľko vrstiev OSI modelu.</p>', '', 0),
(136, 8, 0, 2, '2009-05-03 16:20:37', 1, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Sieťová vrstva', '<p>     Sieťová vrstva je tvorená IP protokolom, ktorého vezie sú popísané v nasledujúcich podkapitolách.</p>', '', 0),
(137, 8, 136, 1, '2009-05-03 16:20:58', 1, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Protokol IP', '<p>     Protokol IP (Internet Protokol) je komunikaÄný protokol, na ktorom je postavený napríklad Internet. IP protokol zaisťuje komunikáciu dvoch poÄítaÄov. Komunikácia prebieha výmenou takzvaných IP paketov. IP paket obsahuje hlaviÄku a údaje, ktoré prenáša. Tieto údaje sa prenášajú na sieťové rozhrania s danou IP adresou. IP adresa je súÄasťou hlaviÄky IP paketu. IP adresa (vo verzii protokolu IPv4) má 4 byte. Je běžné používať na Internete ako adresu nie 4 byteové Äíslo, ale nejaký textový reťazec, napríklad www.linux.sk. Takýto textový reťazec sa lepšie pamätá. Napríklad http://147.175.66.133 by sa asi ťažko pamätal. Dôvod, preÄo boli zavedené tieto textové reťazce, doménové mená (Domain Name) je teda Äisto praktický. Ak chceme komunikovať, musíme poznať IP adresu. Bežne sa reťazce doménových mien prekladajú na IP adresy pomocou DNS serverov (Domain Name Server), v Äasti Resolve Domain Name je jednoduchý program, ktorý by to mohol (za pomoci súboru /etc/hosts alebo DNS servera) zvládnuť.</p>', '', 0),
(138, 8, 136, 2, '2009-05-03 16:33:39', 2, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'IPv4', '<p>     IPv4 je verzia 4 Internet Protocolu (IP). Bola prvou široko používanou verziou a tvorí základ väÄšej Äasti súÄasného Internetu. Je opísaný v IETF RFC 791, ktorý bol prvý krát zverejnený v septembri 1981. IPv4 používa 32-bitové adresy, Äo obmedzuje adresný priestor na 4 294 967 296 jedineÄných adries, z ktorých je množstvo vyhradených pre zvláštne úÄely ako lokálne siete alebo multicastové adresy, Äo redukuje poÄet adries použiteľných ako verejné internetové adresy. Toto obmedzenie pomohlo stimulovať presadzovanie IPv6, ktorý v súÄasnosti prechádza skorými štádiami nasadenia a plánuje sa, že postupne celkom nahradí IPv4.\r\n</p>\r\n<p>     IPv4 adresy sa zvyÄajne zapisujú v bodkovej desiatkovej notácii. Tu je príklad: 207.142.131.235. Je tiež možné zapísať ju v nasledovných tvaroch:\r\n</p>\r\n<p>• Bodková desiatková (normálna)	207.142.131.235\r\n</p>\r\n<p>• Bodková hexadecimálna	0xCF.0x8E.0x83.0xEB\r\n</p>\r\n<p>• Bodková osmiÄková	0317.0216.0203.0353\r\n</p>\r\n<p>• Desiatková	3482223595\r\n</p>\r\n<p>• Hexadecimálna	0xCF8E83EB\r\n</p>\r\n<p>[Formát hlaviÄky IPv4]\r\n</p>\r\n<p>Verzia -prvé pole v hlaviÄke IPv4 paketu je 4-bitové.\r\n</p>\r\n<p>     Dĺžka internetovej hlaviÄky (IHL) je 4-bitová a oznamuje poÄet 32-bitových slov v hlaviÄke IPv4. KeÄže IPv4 hlaviÄka môže obsahovať niekoľko voliteľných súÄastí, toto pole zvyÄajne špecifikuje offset na dátovú Äasť IPv4 datagramu. Minimálna dĺžka IPv4 hlaviÄky je 20 bajtov, takže minimálna hodnota v IHL poli by bola 5 (5x4=20 bajtov). To znamená, že reprezentuje celkový poÄet bajtov, ktoré zaberá hlaviÄka ako násobky štyroch bajtov. V RFC791 bolo nasledujúcich 8 bitov vyhradených pre pole Typ služby (ToS), dnes DiffServ a ECN. Pôvodný zámer bol, aby paket mohol špecifikovať preferencie, ako bude doruÄený internetovou sieťou. Bolo napríklad možné nastaviť hodnotu ToS na nízke zdržanie alebo vysokú spoľahlivosť. V praxi nebolo použitie ToS nikdy široko implementované, hoci sa využitie týchto ôsmich bitov zameriavalo množstvo experimentálnej a výskumnej práce. Tieto bity boli predefinované a v súÄasnosti ich využíva DiffServ, pracovná skupina IETF a kódové body ECN (pozri RFC3168). Ďalšie 16-bitové pole definuje veľkosť celého datagramu -- hlaviÄky aj dát, v 8-bitových bajtoch. Minimálna dĺžka datagramu je 20 bajtov a maximálna 65 535. Maximálna veľkosť datagramu, s ktorou musí byť schopný zaobchádzať každý stroj je 576 bajtov, ale moderné stroje pracujú s oveľa väÄšími paketmi. Niekedy podsiete urÄujú dodatoÄné obmedzenia na veľkosť, v takom prípade sa používa fragmentácia datagramov. Fragmentácia sa implementuje buÄ v stroji alebo prepínaÄi paketov (pozri nižšie). Ďalšie 16-bitové pole je identifikaÄné. Toto pole sa využíva na jedineÄnú identifikáciu fragmentov originálneho datagramu. Niektoré experimentálne práce navrhovali iné využitie tohto poľa ako pridanie informácie na stopovanie datagramu, aby bolo možné spätne vystopovať pakety s nepravou adresou. Nasleduje 3-bitové pole použité na riadenie alebo identifikáciu paketov. Sú to (v poradí od najvyššieho po najnižší):</p>\r\n<p>•\r\n    rezervovaný, musí byť 0\r\n    </p>\r\n<p>• nefragmentuj (ak je nastavený)\r\n    </p>\r\n<p>• viac fragmentov\r\n</p>\r\n<p>     Pole offsetu fragmentu je 13-bitov dlhé a umožňuje prijímateľovi zistiť umiestnenie jednotlivého fragmentu v originálnom IP datagrame. Meria sa v jednotkách 8-bajtových blokov.\r\n</p>\r\n<p>     8-bitové time to live (TTL) pole pomáha zamedziť blúdeniu paketov (cykleniu po rovnakej trase) v rámci siete. Z historického hľadiska bolo TTL pole obmedzené na životnosť v sekundách, ale stalo sa poľom poÄítadla skokov. Každý switch (alebo router), ktorým paket prejde dekrementuje hodnotu TTL poľa o jednotku. KeÄ poÄítadlo TTL dosiahne nulu, paket sa Äalej nepreposiela, ale sa zahodí.\r\n</p>\r\n<p>     Nasleduje 8-bitové pole protokolu. Definuje protokol použitý v rámci dátovej Äasti IP datagramu. IANA udržiava zoznam Äísel protokolov. Bežné protokoly s ich desiatkovými hodnotami sú ICMP (1), TCP (6) a UDP (17).\r\n</p>\r\n<p>     Nasledujúce pole je 16-bitový kontrolný súÄet pre hlaviÄku IPv4 datagramu. Niektoré hodnoty v hlaviÄke sa môžu zmeniť po každom skoku paketu, takže kontrolný súÄet musí byť po ceste prepoÄítavaný.Po kontrolnom súÄte nasleduje 32-bitová zdrojová adresa a 32-bitová cieľová adresa.DodatoÄné polia v hlaviÄke (voliteľné) môžu nasledovať za poľom cieľovej adresy, ale nie sú Äasto používané. Všimnite si, že hodnota v poli IHL musí zahŕňať dodatoÄné 32 bitové polia, aby uložila všetky nepovinné polia (Plus zarovnanie potrebné na zabezpeÄenie, aby hlaviÄka obsahovala celoÄíselný poÄet 32-bitových slov). Zoznam nepovinných polí môže byť ukonÄený poľom EOL (End of Options List) -- to je jediné potrebné na zamedzenie kolízie s koncom hlaviÄky.Použitie volieb LSSR a SSRR (Loose and Strict Source and Record Route) sa neodporúÄa z bezpeÄnostných dôvodov; takéto pakety bývajú blokované routrami.</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(139, 8, 136, 3, '2009-05-03 16:38:25', 2, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'IPv6', '<p>     Internetový protokol IPv6 IPv6 by sa mal stať nástupcom dnešného IPv4, priÄom by mal vyriešiť nie len najpálÄivejší problém dnešného sveta Internetu, nedostatoÄný adresný priestor, ale mal bu priniesť aj nové sofistikovanejšie funkÄné princípy (podpora mobility, bezpeÄnosť v IP a pod).\r\n</p>\r\n<p>     V Äasoch keÄ celosvetová datagramová sieť zažívala najväÄší expanziu, už bolo zrejmé, že Internet opúšťa svet akademickej a armádnej obce a stáva sa sieťou pre široké masy používateľov. Obavy, že dnes už 30 rokov starý internetový protokol raz nebude staÄiť pokryť takýto dopyt, sa Äoskoro naplnili.Vývoju IPv6 sa tvorcovia venujú už vyše 10 rokov, k jeho rozsiahlej implementácii však stále nedošlo. PríÄin je niekoľko, predovšetkým príchod NAT technológie zažehnal hlad po nových IP adresách, skrývanie niekoľkých privátnych IP adries za jedinou verejnou síce vyriešil ÄiastoÄne problém, avšak nemožnosť priameho adresovania týchto skrytých IP adries je porušením základného princípu fungovania Internetu.Podobne ako v IPv4 aj v IPv6 je datagram zložený z dvoch Äastí, záhlavia a údajov. Dĺžka základnej hlaviÄky je vždy 40B, z ktorej až 32B je vyhradených pre adresy (2x16B). Z pôvodného záhlavia v IPv4 boli niektoré Äasti presunuté do „rozširujúcich hlaviÄiek“ iné (kontrolný súÄet, dĺžka hlaviÄky) vyňaté, nakoľko stratili svoje opodstatnenie.\r\n</p>\r\n<p>\r\n[záhlavie IPv4 datagramu -zvýraznené názvy polí sa v základnej hlaviÄke IPv6 nenachádzajú]\r\n</p>\r\n<p>[záhlavie IPv6 datagramu ]\r\n</p>\r\n<p>     Základné záhlavie v IPv6 obsahuje tieto polia:\r\n</p>\r\n<p>     Verzia (4b)- urÄuje verziu IP datagramu, pole má hodnotu 6.\r\n</p>\r\n<p>     Trieda prevádzky (traffic class 8b) - urÄuje prioritu s akou má byť datagram smerovaný, cieľom je umožniť IP protokolu poskytovať služby so zaruÄenou kvalitou (VoIP, videokonferencie a pod.). Presný význam ešte nebol definovaný, implicitná hodnota je 0.\r\n</p>\r\n<p>     ZnaÄka toku (flow label 20b)- oznaÄuje prúd datagramov so spoloÄnými vlastnosťami (odosielateľ, adresát a pod). Na základe tejto znaÄky smerovaÄ rozpozná urÄitý tok a datagram smeruje na rovnaké miesto ako predchádzajúci datagram s rovnakou znaÄkou. Túto položku by bolo možné využiť na spoluprácu s nižšími vrstvami (ATM, MPLS a pod.), ktoré znaÄkovanie tokov používajú. Zatiaľ je to len v rovine úvah a budúcich návrhov.\r\n</p>\r\n<p>     Dĺžka údajov (payload lenght 16b) – urÄuje poÄet bytov nasledujúcich za základnou hlaviÄkou IP datagramu, maximálna dĺžka je 64 KB. V IPv6 je možné prenášať i dlhšie datagramy pri použití rozširujúcej hlaviÄky (tzv.„Jumbogramy“).\r\n</p>\r\n<p>     Ďalšia hlaviÄka (next header 8b) – obsahuje identifikáciu, ktorá rozširujúca hlaviÄka alebo aký druh údajov nasleduje za základnou hlaviÄkou.\r\n</p>\r\n<p>     PoÄet skokov (hop limit 8b) – obdoba pola TTL(Time To Live) z IPv4, je to kladná hodnota urÄujúca maximálny poÄet prechodov smerovaÄmi, každý smerovaÄ znižuje túto hodnotu o 1. Pri dosiahnutí hodnoty 0 je datagram zahodený a odosielateľ je upozornený odoslaním ICMP paketu.\r\n</p>\r\n<p>     Adresy – pre adresu v IPv6 je vyhradených 128 bitov (IPv4 adresa má 32b). Adresy tvoria 4/5 veľkosti základného záhlavia. Napriek tomu, že sa dĺžka adries predĺžila na štvornásobok dĺžka základného záhlavia sa zväÄšila len dvojnásobne.</p>', '', 0),
(140, 8, 0, 3, '2009-01-04 21:57:49', 0, 0, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Transportná vrstva', 'V transportnej vrstve sa využívajú protokoly TCP a UDP, ktoré sú popísané v nasledujúcich podkapitolách.', '', 0),
(141, 8, 140, 1, '2009-05-03 20:54:00', 1, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Protokol TCP', '<p>     Transmission Control Protocol (TCP) je jedným z protokolov balíka internetových protokolov, ktoré tvoria jeho jadro. VÄaka TCP môžu programy na poÄítaÄoch v sieti vytvárať medzi sebou spojenia (connections), ktorými je možné posielať dáta. Protokol pritom zaruÄuje, že dáta odoslané z jedného konca spojenia budú prijaté na druhej strane spojenia v rovnakom poradí a bez chýbajúcich Äastí. Rozlišuje tiež dáta pre rôzne aplikácie (ako webserver a emailový server) v rámci jedného poÄítaÄa.TCP podporuje mnohé z najpopulárnejších internetových aplikácií, vrátane http, SMTP, SSH.Ide o spojovo orientovaný, spoľahlivý komunikaÄný protokol transportnej vrstvy prenášajúci bajtový tok. V balíku internetových protokolov tvorí TCP strednú vrstvu medzi IP protokolom pod ním a aplikáciami nad ním. Aplikácie Äasto potrebujú medzi sebou spoľahlivé rúrovité spojenia, ale Internet protokol takéto toky neposkytuje, umožňuje iba nespoľahlivé pakety. Zastáva funkciu transportnej vrstvy v zjednodušenom OSI modeli poÄítaÄových sietí.\r\n</p>\r\n<p>     Aplikácie posielajú sieťou pomocou TCP toky dát s 8-bitovými slabikami a TCP rozdeľuje tok bajtov do segmentov s vhodne zvolenou veľkosťou (zvyÄajne ovplyvnenou maximálnou veľkosťou prenosovej jednotky (MTU)). TCP potom podáva výsledné pakety Internet protokolu na doruÄenie internetom TCP modulu na opaÄnom konci spojenia. TCP vykonáva kontrolu, aby sa uistil, že sa žiaden paket nestratí tak, že dá každému paketu poradové Äíslo, ktoré na druhom konci opäť TCP modul kontroluje a zabezpeÄuje tiež, že dáta sú doruÄené v správnom poradí. Vzdialený TCP modul zasiela späť potvrdenie (acknowledgement) o úspešne prijatých bajtoch; ÄasovaÄ odosielajúceho TCP spôsobí timeout, ak nedostane potvrdenie vo vhodne zvolenom intervale obehu (round tip time) a dáta o ktorých predpokladá, že sa stratili pošle znova. TCP kontroluje, Äi dáta neboli poškodené tak, že ráta kontrolný súÄet (checksum) pre každý blok odoslaných dát, ktorý sa pri prijímaní kontroluje.</p>', '', 0),
(142, 8, 140, 2, '2009-05-03 20:55:09', 1, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Protokol UDP', '<p>     User Datagram Protocol (UDP) je tzv. nespoľahlivý protokol z balíka internetových protokolov. UDP protokol prenáša datagramy medzi poÄítaÄmi v sieti, ale na rozdiel od TCO nezaruÄuje, že prenášaný paket sa nestratí, že sa nezmení poradie paketov, ani že sa niektorý paket nedoruÄí viackrát. VÄaka tomu je UDP pre ľahké a Äasovo citlivé úÄely rýchlejší a efektívnejší. Jeho bezstavová povaha je tiež užitoÄná pre servery, ktoré odpovedajú na malé požiadavky mnohých klientov.UDP sa používa napríklad pre DNS, streamované médiá, prenos hlasu alebo videa (VoIP) a online hry.Ide o protokol transportnej vrstvy, orientovaný na správy.V balíku protokolov Internetu poskytuje UDP veľmi jednoduché rozhranie medzi sieťovou vrstvou pod a aplikaÄnou vrstvou nad. UDP neposkytuje žiadne záruky doruÄenia a odosielateľova UDP vrstva si pri už raz odoslaných správach neudržuje žiadny stav. UDP pridáva iba kontrolné súÄty a schopnosť roztrieÄovať UDP pakety medzi viaceré aplikacie bežiace na jednom poÄítaÄi.\r\n</p>\r\n<p>     [Formát hlaviÄky UDP]\r\nUDP hlaviÄka sa skladá iba zo 4 polí, z ktorých 2 sú voliteľné. Polia zdrojového a cieľového portu sú 16bitové a identifikují odosielajúci a prijímajúci proces. KeÄže UDP je bezstavový a odosielateľ nemusí vyžadovať odpoveÄ, zdrojový port je voliteľný. Pokiaľ sa nepoužije, zdrojový port by mal byť nastavený na nulu. Po Äíslach portov nasleduje povinná dĺžka UDP paketu vrátane dát, v bajtoch. Minimálna hodnota je 8 bajtov. Zvyšné pole hlaviÄky je 16bitový kontrolný súÄet pokrývajúci hlaviÄku aj dáta. Tento súÄet je tiež vynechateľný, ale v praxi sa takmer vždy používa.Kvôli chybajúcej spoľahlivosti sa UDP aplikácie musia zmieriť s nejakými stratami, chybami alebo duplikáciami. Niektoré aplikácie (ako napríklad TFTP) môžu podľa potreby pridávať jednoduchý mechanizmus spoľahlivosti do aplikaÄnej vrstvy. Aplikácie používajúce UDP našťastie najÄastejšie opravný mechanizmus nepotrebujú a dokonca ním môžu byť zdržované. Pokiaľ aplikácia vyžaduje vysoký stupeň spoľahlivosti, môže sa namiesto nej použiť TCP alebo opravné kódy.KeÄže UDP nemá mechanizmus, ktorým by predchádzal a ovládal preťaženie siete, proti možnému kolapsu spôsobenému veľkou neovládanou UDP prevádzkou je potreba mechanizmu v samotnej sieti. Inými slovami: keÄže odosielatelia UDP nemôžu detekovať upchanie siete, je Äasto jediným nástrojom pre zvládnutie nadmernej UDP prevádzky zahadzovanie paketov na routeroch a iných sieťových prvkoch. Ako ÄiastoÄné riešenie tohto problému sa postupne navrhuje DCCP (Datagram Congestion Control Protocol).Aj keÄ celkové množstvo UDP prevádzky na typickej sieti je rádovo len niekoľko percent, UDP používa celá rada kľúÄových služieb, vrátane DNS, SNMP, DHCP a RIP.</p>', '', 0),
(143, 8, 0, 4, '2009-01-04 21:57:49', 0, 0, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'AplikaÄná vrstva', 'AplikaÄná vrstva je tvorená protokolom HTTP.', '', 0),
(144, 8, 143, 1, '2009-05-03 20:55:37', 1, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Protokol HTTP', '<p>     HTTP  je protokol definujúci požiadavky a odpovede medzi klientmi a servermi. http klient (oznaÄovaný ako user agent), ako webový prehliadaÄ zvyÄajne zaÄne požiadavku nadviazaním TCP spojenia na urÄenom porte vzdialeného stroja (štandardne port 80). http server poÄúvajúci na danom porte Äaká, kým klient pošle reťazec s požiadavkou ako "GET / HTTP/1.1" (ktorý žiada o zaslanie štartovacej stránky web servera) nasledovaný sériou hlaviÄiek podobných MIME opisujúcich detaily požiadavky a nasledovaných telesom ľubovoľných údajov. Niektoré hlaviÄky sú nepovinné, zatiaľ Äo verzia HTTP/1.1 niektoré vyžaduje (ako názov stroja). Po prijatí požiadavky server pošle reťazec s odpoveÄou ako "200 OK" nasledovanou hlaviÄkami spolu so samotnou správou, ktorej telo tvorí obsah požadovaného súboru, chybové hlásenie alebo iná informácia.</p>', '', 0),
(145, 8, 0, 5, '2009-05-03 20:56:11', 1, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Brány v sieťach NGN', '<p>     Brány v NGN sieťach sú lokalizované na mediaÄnej vrstve. Prostredníctvom brán sa v NGN sieťach zabezpeÄujú vstupno-výstupné body medzi prístupovou a transportnou vrstvou v architektúre NGN siete. Brány môžeme rozdeliť na mediaÄné a signalizaÄné. Medzi mediaÄné brány patria Trunking Gateway, Access Gateway, Residental Gateway a Voice Gateway. MediaÄné brány slúžia ako vstupno-výstupné brány pre hlas a dáta. Medzi signalizaÄné brány radíme Signalling Gateway, ktorá slúži ako vstupno-výstupná brána pre signalizáciu.</p>', '', 0),
(146, 8, 145, 1, '2009-05-03 20:57:06', 2, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'Prístupová brána AGW', '<p>     Prístupová brána (AGW – access gateway) je brána medzi telefónnou sieťou a inými sieťami (je to v podstate rozhranie). Táto brána umožnuje prepojenie sietí založených na rôznych riadiacich protokoloch. KeÄže NGN planuje zastrešovať prakticky všetky typy sietí, prístupové brány musia teda vedieť vytvoriť prepojenie napr. medzi sieťami xDSL, Ethernetu a pod. AGW musí podporovať nasledujúce protokolové rozhrania :\r\n    </p>\r\n<p>- TDM – pre pripojenie prístupových sietí alebo poboÄkových ústrední. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované štruktúrovaným rozhraním E1, respektíve T1. Použité signalizácie sú V5.x alebo Q.931.\r\n    </p>\r\n<p>- Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.\r\n</p>\r\n<p>    - SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mbps.\r\n    </p>\r\n<p>- Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán.</p>', '', 0),
(147, 8, 145, 2, '2009-05-03 20:57:46', 2, 1, '2008-12-17 22:00:00', '', '', 'RezidenÄná brána RGW', '<p>     RezidenÄné brány ( Residential Gateway – RGW) tvoria kľúÄovú úlohu pri riešení domácich sietí. Poskytujú priestor pre zahrnutie rôznych širokopásmovych prístupových technológií a niekoľko domácich sieťových riešení. Digitálny modem sťahuje a uploaduje dáta, hlas, i video a poskytuje pre užívateľa internetový prístup. Zatiaľ Äo analógové modemy pripájajú iba jedno PC alebo TV, úlohou digitálnych modemov je rozšíriť prístup z jedného pripojenia na Web, na prístup poskytujúci spájanie a internetový prístup pre viacnásobné informaÄné spotrebiÄe. Podľa geografickej polohy, trhu a najmä zákazníka potrebujeme vyvíjať niekoľko brán. Kombináciami podporujúcimi jeden alebo niekoľko typov širokopásmových prístupov a niekoľko domácich sieťových technológií možeme predvídať požiadavky nároÄného trhu. RezidenÄné brány sa budú vyvíjať zo zariadení ako PC, digitálne modemy, hracie konzoly, domáce servery. RezidenÄná brána by mala spĺňať nasledujúce protokolové rozhrania :\r\n</p>\r\n<p>\r\n    - TDM – pre pripojenie rezidenÄných úÄastníkov z prístupovej vrstvy. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované analógovým alebo ISDN rozhraním.\r\n    </p>\r\n<p>- Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.\r\n    </p>\r\n<p>- SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mbps.\r\n</p>\r\n<p>    - Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán.</p>', '', 0),
(148, 8, 145, 3, '2009-05-03 20:58:20', 1, 1, '2008-12-17 23:00:00', '', '', 'Trunking Gateway TGW', '<p>     Trunking Gateway (TGW)  slúži ako prestupová brána medzi PSTN a NGN sieťami. TGW musí podporovať aspoň nasledujúce protokolové rozhrania :\r\n    </p>\r\n<p>- TDM (Time Division Multiplex) – pre prepojenie trunkov z PSTN siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované štruktúrovaným rozhraním E1, respektíve T1.\r\n    </p>\r\n<p>- Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.\r\n    </p>\r\n<p>- SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so Softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s, pretože protokoly ako sú MGCP, MEGACO, H.248 sú urÄené pre paketové siete.\r\n</p>\r\n<p>    - Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie taktiež realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>', '', 0),
(149, 8, 145, 4, '2009-05-03 20:58:47', 1, 1, '2008-12-17 23:00:00', '', '', 'Hlasová brána VGW', '<p>     Hlasová brána (VGW – Voice Gateway) je urÄená na prepájanie hlasu medzi PSTN a NGN sieťami. Dá sa povedať, že je podobná TGW, no v prípade hlasovej brány dochádza k implementácií logiky riadenia hovorov. VÄaka tomu je celé prepájanie hlasu vykonávané v spolupráci centrálneho riadenia siete NGN a lokálneho riadenia implementovaného v hlasovej bráne. Tak ako TGW, aj hlasová brána má urÄenú minimálnu sadu protokolových rozhraní, ktoré musí podporovať :\r\n    </p>\r\n<p>- TDM – pre prepojenie hovorových trunkov z PSTN siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované štruktúrovaným rozhraním E1, respektíve T1.\r\n    </p>\r\n<p>- Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.\r\n</p>\r\n<p>    - SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so Softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s, pretože signalizaÄné protokoly pre riadenie hlasových brán (SIP a iné) sú urÄené do paketovej siete.\r\n    </p>\r\n<p>- Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie taktiež realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>', '', 0);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(150, 8, 145, 5, '2009-05-03 20:59:21', 1, 1, '2008-12-17 23:00:00', '', '', 'SignalizaÄná brána SGW', '<p>     SignalizaÄná brána (SGW – Signaling Gateway) je urÄená pre signalizaÄné prepojenie PSTN a NGN sietí. Môže byť realizovaná ako samostatná brána alebo ako súÄasť inej brány (napr. AGW, RGW) prípadne ako súÄasť iného zariadenia – napr. Softswitchu. SignalizaÄná brána musí podporovať nasledujúce protokolové rozhrania :\r\n</p>\r\n<p>\r\n    - TDM – pre pripojenie SS7 signalizaÄných liniek z PSTN siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.\r\n    </p>\r\n<p>- Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.\r\n</p>\r\n<p>    - SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so Softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s, pretože signalizaÄný protokol pre prepojenie signalizaÄnej brány so Softswitchom SIGTRAN je urÄený pre paketové siete.\r\n    </p>\r\n<p>- Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie taktiež realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>', '', 0),
(151, 8, 0, 6, '2009-05-03 20:59:32', 1, 1, '2008-12-17 23:00:00', '', '', 'Protokoly riadenia brán', '<p>     Prvým predstaviteľom bol protokol MGCP, ktorý je postupne nahradzovaný novším protokolom Megaco/H.248.</p>', '', 0),
(152, 8, 151, 1, '2009-05-03 21:02:52', 1, 1, '2008-12-17 23:00:00', '', '', 'Protokol MGCP', '<p>     MGCP  je skratka pre Media Gateway Control Protocol (protokol riadenia mediálnych brán). Riadiacimi a signálnymi normami konkuruje staršiemu protokolu H.323 pre konverziu akustického signálu z verejne telefónnej siete (PSTN ) na dátové pakety vhodné na prenos cez internet alebo inú paketovú sieť. Dôvodom nových štandardov v riadiacich protokoloch je narastajúca popularita prenosu hlasu cez IP siete (Voice over IP - VoIP). IP telefóny sú relatívne lacné, avšak sú viazané na špecifický prepínaÄ (switch). IP telefóny a zariadenia, ktoré nie sú viazané na tento prepínaÄ musia obsahovať procesory, ktoré riadia ich funkciu a robia ich nezávislými na iných zariadeniach. Tým je zariadenie komplexnejšie a aj drahšie. MGCP je urÄený na zjednodušenie štandardov pre tento prenos hlasu, aby sa tým eliminovala potreba komplexných procesorov. Zariadenia sa tak stávajú jednoduchšie a lacnejšie. MGCP je navrhnutý ako interný protokol s decentralizovaným systémom, ktorý sa navonok javí ako samostatná VoIP brána. Tento systém sa skladá sa z volacieho agenta (Call Agent) a súboru brán na konverziu signálu medzi okruhmi a paketmi a na riadenie signalizácie.\r\n</p>\r\n<p>     MGCP predpokladá model pripojenia, kde základnou konštrukciou sú koncové body a pripojenia. Pripojenia sú zoskupované do volaní. Základné typy koncových bodov sú napríklad:\r\n    </p>\r\n<p>* digitálny kanál\r\n    </p>\r\n<p>* analógová linka\r\n    </p>\r\n<p>* prístupový bod interaktívnej hlasovej odpovede\r\n    </p>\r\n<p>* prístupový bod konferenÄného mostu\r\n    </p>\r\n<p>* paketový prenášaÄ\r\n    </p>\r\n<p>* prístupový bod linkového oddelenia\r\n    </p>\r\n<p>* ATM rozhranie\r\n</p>\r\n<p>     MGCP zavádza kontrolné rozhranie ako súbor transakcií. Tie sa skladajú z príkazu a povinnej odpovede. Je osem príkazov:\r\n    </p>\r\n<p>* vytvorenie spojenia\r\n    </p>\r\n<p>* modifikovanie spojenia\r\n    </p>\r\n<p>* zrušenie spojenia\r\n    </p>\r\n<p>* oznámenie požiadavky\r\n    </p>\r\n<p>* oznamovanie\r\n    </p>\r\n<p>* kontrola koncového bodu\r\n    </p>\r\n<p>* kontrola spojenia\r\n    </p>\r\n<p>* reštart priebehu\r\n</p>\r\n<p>     Prvé štyri príkazy sú poslané volacím agentom k bráne. Oznamovací príkaz je poslaný bránou volaciemu agentovi. Brána môže tiež poslať zrušenie spojenia. Volací agent môže poslať ktorýkoľvek kontrolný príkaz k bráne. Brána môže poslať príkaz na reštart priebehu k volaciemu agentovi. Všetky príkazy pozostávajú z príkazovej hlaviÄky a nepovinnej popisovej sekcie. Všetky odpovede sú tvorené hlaviÄkou odpovede a nepovinnej popisovej sekcie. HlaviÄky a popisové sekcie sú kódované ako súbor textových riadkov. HlaviÄky sú oddelené od popisových sekcií prázdnym riadkom.</p>', '', 0),
(153, 8, 151, 2, '2009-05-03 21:07:10', 1, 1, '2008-12-17 23:00:00', '', '', 'Protokoly MGCP a Megaco', '<p>     Protokoly MGCP a Megaco využívajú centralizované riadenie a majú veľmi podobné vlastnosti. Protokol MGCP (Media Gateway Control Protocol), definovaný odporúÄaním RFC-2075, bol vyvíjaný ako riadiaci protokol pre hlasové (multimediálne) brány medzi VoIP sieťami a inými sieťami (zariadeniami). PoÄas vývoja MGCP sa zaÄal vyvíjať protokol Megaco (Media Gateway Control) organizáciou IETF (Internet Engineering Task Force), ktorá spolupracovala s komisiou ITU-T SG 16 Medzinárodnej telekomunikaÄnej únie ITU (International Telecommunication Union). SpoloÄným úsilím týchto dvoch komisií vznikli v roku 1999 protokoly, definované v RFC-3015 (IETF) a H.GCP (pracovný názov ITU-T). Spolu potom vypracovali v roku 2000 spoloÄnú normu Megaco/H.248.\r\n</p>\r\n<p>     V systémoch s decentralizovaným riadením (H.323, SIP) sú terminály relatívne samostatné a riadiacim serverom odovzdávajú krátke a ucelené správy iba v nutných prípadoch (terminál zistí IP adresu druhého terminálu a Äalej komunikuje priamo s týmto terminálom…). Oproti tomu, systémy s centralizovaným riadením dostávajú od riadiaceho prvku postupné a presné pokyny („vyšli do slúchadla príslušný oznamovací tón“, „odovzdaj volené Äíslo“, „zvoň“, „zobraz Äíslo volaného“, „zaháj vysielanie / príjem daným kodekom na daných adresách a portoch“, „ukonÄi spoj“…). Riadiace informácie sú tak prenášané intenzívnejšie, ale funkcie sú centrálne riadené a kontrolované, Äím sa dosahuje jednotné riadenie a dôslednejšia kontrola prevádzky v sieti (úÄtovanie služieb). MGCP a Megaco sú tak vhodné pre siete s jednotnou správou (jedného poskytovateľa) a pre komunikáciu s ostatnými sieťami sa môžu využívať protokoly H.323, SIP a pod.\r\n</p>\r\n<p>     MGCP a Megaco majú rovnakú architektúru, používajú rôznu množinu príkazov s podobnými funkciami a majú mierne odlišnosti v koncepcii. Protokol Megaco je doplnený novými vlastnosťami, ako rozšírená podpora multimediálnych a viacbodových spojov, podpora UDP aj TCP, možnosť textového alebo binárneho kódovania správ a pod. MGCP definuje pojem „koncový bod“ a „spoj“. Megaco definuje „zakonÄenie“ (Terminations) a „kontext“ (Context), Äo vyjadruje to, že Megaco môže riadiť viac dátových tokov súÄasne (konferencie, prenos celých traktov – viac spojov = kontext, generované viacerými koncovými bodmi, ktoré sa prenášajú súÄasne = ukonÄenie).\r\n</p>\r\n<p>     Štandardy pre prenos hlasu v IP sieťach Komponenty MGCP a Megaco:\r\n    </p>\r\n<p>* Media Gateway (MG) – komponent zodpovedný za riadenie jedného, alebo viacerých koncových bodov (spôsob riadenia koncových bodov nie je špecifikáciami MGCP a Megaco urÄený – záleží na type MG, teoreticky však môžu vo funkcii MG vystupovať aj jednotlivé telefóny)\r\n    </p>\r\n<p>* Signalling Gateway (SGW) – komponent, ukonÄujúci signalizaÄné kanály iných sietí, ktoré majú oddelenú sieť prenosu dát (hovorov) a signalizácie – napr. signalizácia spoloÄným kanálom CCS-7, používaná v ISDN [1]\r\n    </p>\r\n<p>* Media Gateway Controller (MGC) – komponent, ktorý riadi MG a s pomocou SGW spolupracuje so signalizaÄným protokolom iných sietí.</p>', '', 0),
(155, 7, 0, 5, '2009-05-04 13:51:51', 5, 1, '2008-12-21 14:00:00', '', '', 'Multiplexovanie blokov', '<p><br />     Podrobný popis tvorby modulov :<br /><br />    - C – Container: definovaný formát údajov<br />    - Mapovanie - mapping-procedúra, ktorou sa upravujú prítoky do formy virtuálnych kontajnerov na zaÄiatku multiplexnej štruktúry siete.<br />    - C+POH –&gt; VC<br />    - VC-Virtual Container: samostatná skupina, ktorá môže byť v tejto podobe prenášaná na potrebné miesto(môže byť multiplexovaná do vyšších skupín alebo prepínaná v sieti vo svojej úrovni)<br />    - Zarovnávanie - Aligning– procedúra, ktorou sa informácia o posune Virtuálneho Containera zahŕňa do prítokovej jednotky.(od administratívnej jednotky) keÄ je VC upravovaný pre rámec danej vŕstvy.<br />    - P-Pointer: ukazuje na miesto kde zaÄína nižšia skupina vo vyššej relatívne k jeho polohe, ktorá je vo vyššej skupine pevne daná<br />    - TU-Tributary unit – prítoková jednotka<br />    - VC +P –&gt; TU<br />    - Multiplexovanie - Multiplexing – je to procedúra ktorou sa viaceré signály na úrovni cesty nižšieho rádu upravujú na signáli cesty vyššieho rádu, alebo sa viaceré signály na úrovni cesty vyššieho rádu upravujú do sekcie multiplexu.<br />    - TUG Ttibutary Unit Group: skupina prítokových jednotiek<br />    - N * TU –&gt; TUG, POHc ≠ POHTU, PTU ≠ PAU<br />    - TUG +POH –&gt; VC3,4<br />    - VC3,4 + P –&gt; AU<br />    - AU – Administrative Unit: administratívna jednotka<br />    - N * AU –&gt; AUG<br />    - AUG - Administrative Unit Group: skupina administratívnych jednotiek<br />    - SOH – Section Overhead: hlaviÄka sekcie<br />    - AUG + SOG –&gt; STM-1<br /><br /><img src="sklad_blokov.png" border="0" alt="Alternativní text" /><br /><br /><br /><br /><br /><br />     Model STM-1 je najnižším z modelov pre SDH hierarchiu. Vyššie modely ako STM-4, STM-16 alebo STM-N vzniknú ako násobky modelu STM-1. Na rozdiel od bitového multiplexu v PDH, v SDH sa signály prekladajú po bajtoch.</p>\r\n<p><img src="mux_-ramec.png" border="0" alt="Alternativní text" /></p>', '', 0),
(175, 9, 0, 4, '2009-05-04 08:21:57', 4, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Protokolový referenÄný model ATM', '<p>     ATM architektúra používa logický model na opis svojej funkcionality, ktorá korešponduje s fyzickou vrstvou a Äasťou linkovej vrstvy OSI referenÄného modelu (Open System Inerconnection, Prepojenie otvorených systémov). Model je logicky Älenený na vrstvy a roviny, kde každá rovina má svoju špecifickú funkciu.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="obrazky/obr6.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center">Obr. 6.: ATM refereÄný model vo vzťahu k OSI referenÄnému modelu.</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: left">     Roviny modelu sú: <br />Riadiaca rovina - je to štrukturovaná rovina a zabezpeÄuje predovšetkým funkcie výstavby spojenia (zostavenie, zrušenie spojenia a priebeh komunikácie) a dohľad nad spojením pomocou signalizácie.<br />Užívateľská rovina - táto rovina, rozdelená na jednotlivé protokolové vrstvy, zabezpeÄuje prenos používateľských dát. Zahŕňa taktiež funkcie pre riadenie toku dát a zabezpeÄenie dát proti chybám.<br />Rovina manažmentu - zabezpeÄuje monitorovanie a dohľad nad sieťou a dva typy funkcií: manažment vrstiev a manažment rovín. <br />Manažment rovín - zabezpeÄuje riadiace funkcie vztiahnuté k systému ako celku a urÄuje koordináciu medzi všetkými rovinami.<br />Manažment vrstiev - vykonáva a zabezpeÄuje riadiace funkcie, ktoré sú vo vzťahu k parametrom jednotlivých protokolov (napr. metasignalizácia). ZabezpeÄuje taktiež OAM informaÄné toky, ktoré sú špecifické pre jednotlivé protokolové vrstvy.<br /><br />     Vrstvy modelu sú:  <br /><strong>Fyzická vrstva</strong> - rovnako ako pri OSI referenÄnom modeli, fyzická vrstva riadi prístup a prenos na fyzickom médiu.</p>\r\n<p style="text-align: left"><strong>ATM vrstva</strong> - v spojení s ATM adaptaÄnou vrstvou, ATM vrstva je zhruba porovnateľná s linkovou vrstvou OSI modelu. Zodpovedá za vytváranie spojení a prenos buniek cez ATM sieť, priÄom spracúva informácie v hlaviÄke buniek.</p>\r\n<p style="text-align: left"><strong>ATM adaptaÄná vrstva</strong> - jej úlohou je sprostredkovať ATM služby vyšším vrstvám a izolovanie týchto vrstiev od špecifických charakteristík ATM vrstvy. Je závislá na poskytovaných službách.</p>\r\n<p style="text-align: left">Vyššie vrstvy - sú užívateľsky závislé, prijímajú užívateľské dáta a predávajú ich AAL vrstve.<br /><br />Aby fyzická vrstva zachovávala rovnaké rozhranie smerom k ATM vrstve, je delená na 2 Äasti:<br />   - podpora fyzického média - úlohou tejto podvrstvy je zabezpeÄiť vysielanie a príjem bitov a fyzický prístup na médium; akceptuje prenos cez SDH aj ATM            multiplexom,<br />   - podpora prenosovej konvergencie - úlohou tejto podvrstvy je preberanie buniek z ATM vrstvy a ich úprava do odpovedajúceho formátu pre prenos pomocou      podpory fyzického média.<br /><br />Podľa ITU-T boli definované tieto 2 základné rýchlosti na UNI : <br />   - 155,520Mbps - len symetricky v oboch smeroch komunikácie, prenos elektrickým  aj optickým médiom.<br />   - 622,080Mbps - symetricky aj nesymetricky (smerom od užívateľa do siete 155,520Mbps,smerom od siete k užívateľovi 622,080Mbps), len cez optické              médium.</p>\r\n<p style="text-align: left">     ATM Forum definovalo aj menšie rýchlosti, a to z dôvodu rýchleho zavádzania ATM aj do oblasti privátnych sietí, postavených buÄ na optických kábloch menších rýchlostí, STP (Shielded Twisted Pair, Tienená krútená dvojlinka) tienených kábloch alebo na netienených UTP kábloch (Unshielded Twisted Pair, Netienená krútená dvojlinka).</p>', '', 0),
(167, 9, 0, 3, '2009-04-05 12:42:27', 1, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Vlastnosti ATM', '<p>Popis základných vlastností ATM.</p>', '', 0),
(168, 9, 167, 1, '2009-05-04 10:09:46', 4, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Paket konštantnej dĺžky', '<p style="text-align: justify;">     Paket pre ATM sieť má 53 bajtov a je nazývaný bunka. S ohľadom na efektívnosť prenosu môžeme skonštatovať, že pakety variabilnej dĺžky poskytujú lepšiu efektívnosť ako pakety pevnej dĺžky, avšak tento prínos nie je až taký výrazný. Konštantná dĺžka bunky podstatne uľahÄuje smerovanie v spojovacích uzloch siete - prepínaÄoch, je veľmi výhodná pre audio a video signály, ktoré sú citlivé na oneskorenia v sieti, napríklad spôsobené pri iných typoch sietí prechodom dlhších paketov cez sieť a pod. Bunka sa delí na hlaviÄku, ktorá má 5 bajtov a informaÄné pole, ktoré má 48 bajtov. HlaviÄka slúži na riadenie buniek cez ATM sieť. V informaÄnom poli sa prenášajú užitoÄné, signalizaÄné informácie a informácie pre riadenie prevádzky a údržby (Operation, Administration and Maintenance, OAM).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Na veľkosť bunky vplývali protichodné faktory, ale najpreferovanejšie veľkosti boli medzi 32 a 64 bytov. Výber bol teda ovplyvnený hlavne celkovým oneskorením, efektívnosťou prenosu a zložitosťou implementácie. Pri koneÄnom rozhodnutí boli preferované veľkosti 32 bytov (Európa) a 64 bytov (USA a Japonsko). Výsledná veľkosť 48 bytov bola schválená aj v CCITT (dnes ITU-T) a bol to kompromis medzi oboma možnosťami.</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="obrazky/obr2.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Obr. 2.: Výstavba ATM bunky – formát UNI.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     VCI (Virtual Channel Identifier) - identifikátor virtuálneho okruhu<br />Jeho dĺžka je 16 bitov. Slúži na rozlíšenie rôznych súÄasných spojení. Bunky patriace k jednému spojeniu majú rovnaký VCI. VCI je len pre jeden prenosový úsek (pre úsek medzi dvoma za sebou nasledujúcimi ATM ústredňami) a je pre oba smery prenosu vo vybudovanom spojení rovnaký.<br /><br />     VPI (Virtual Path Identifier) - identifikátor virtuálnej cesty<br />V spojení s VCI špecifikuje nasledujúci cieľ bunky pri prechode sieťou ATM prepínaÄov na ceste do koncového zariadenia. Jeho veľkosť na úÄastníckom rozhraní UNI (User Network Interface) je 8 bitov a pre rozhranie sieť-sieť (Network Node Interface, NNI) má veľkosť 12 bitov. Pridelenie Äíselnej hodnoty je nezávislé od druhu služby.<br /><br />     GFC (Generic Flow Control) – 4 bitová kontrola toku<br />Toto pole slúži pre kontrolu dodržiavania dohodnutých parametrov medzi sieťou a koncovým zariadením. Poskytuje lokálne funkcie, ako je identifikácia viacerých staníc, ktoré zdieľajú jedno ATM rozhranie. Bežne sa však nevyužíva. Poskytuje lokálne funkcie, ako je identifikácia viacerých staníc, ktoré zdieľajú jedno ATM rozhranie. V prípade keÄ ATM bunka prechádza cez rozhranie NNI, umiestnené medzi ústredňami, je procedúra GFC bezpredmetná a 4 bity pre GFC rozšíria poÄet bitov urÄených pre VPI.<br /><br />     PT (Payload Type) – typ informácie<br />Rozlišuje užitoÄné informácie od riadiacich informácií (OAM informácie). Prvý bit indikuje, Äi bunka nesie užívateľské alebo sieťové dáta. Ak ide o sieťové OAM bunky, sú spracovávané sieťou. Ak ide o užívateľské dáta, druhý bit indikuje zahltenie a tretí bit oznaÄuje, Äi je to posledná bunka jedného rámca ATM adaptaÄnej vrstvy typu 5.<br /><br />     HEC (Header Error Control) - 8 bitová skúšobná sekvencia <br />ZabezpeÄuje bezchybný prenos bunkového záhlavia (1. až 4. oktetu záhlavia). Používa sa cyklický kód s generujúcim polynómom x8 + x2 + x + 1. Kód je schopný opraviť jednu chybu. Vytvára Äalej mechanizmus na rozoznávanie hraníc buniek v ATM multiplexe.<br /><br />     C - CLP (Cell Loss Priority) – priorita bunky<br />Má k dispozícii 1 bit a vyjadruje prioritu buniek. OznaÄuje, Äi má byť bunka v prípade zahltenia zahodená. Bunky s CLP = 1 sú prednostne zahadzované pred bunkami s CLP = 0. Je to využívané najmä pri prenose video a audio signálu. Bunky obsahujúce synchronizaÄné alebo snímkové impulzy sa oznaÄia vyššou prioritou, teda CLP=0.<br /><br />V princípe rozoznávame nasledovné typy buniek : <br />-informaÄné bunky - užívateľské a signalizaÄné informácie,<br />-prázdne bunky,<br />-meta-signalizaÄné bunky - pre riadenie signalizácie,<br />-údržbové bunky - pre správu fyzickej vrstvy.<br />Bunky sú ukladané do multiplexu štatistickým multiplexovaním podľa ATD princípu. V prípade, že neexistujú bunky od žiadneho zdroja, do multiplexu sa ukladajú prázdne bunky.</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="obrazky/obr3.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Obr. 3.: Vkladanie signálov do ATM multiplexu.</p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>', '', 0),
(169, 9, 167, 2, '2009-05-04 10:10:44', 4, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Spojovo orientovaný prenos', '<p style="text-align: justify;">     ATM je spojovo orientovaný mód, t.j. pred komunikáciou je vykonávaná fáza zostavenia spojenia. Adresovanie a smerovanie je realizované pomocou konceptu virtuálnych kanálov (Virtual Channel, VC) a virtuálnych ciest (Virtual Path, VP) ako je zobrazené na obr. 4. Zostaví sa tvz. virtuálny okruh, ktorý predstavuje virtuálne kanály na postupnosti sieťových liniek, Äím sa vytvorí spojenie typu koniec-koniec. Po vytvorení virtuálneho spojenia budú všetky bunky prislúchajúce jednému spojeniu prepravované tou istou cestou. To má za následok rýchlejšiu opravu v prípade väÄších porúch. Zostavenie spojenia sa riadi signalizáciou a metasignalizáciou. ATM môže pomocou adaptaÄnej vrstvy protokolového modelu podporovať aj služby bez spojovej orientácie.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="obrazky/obr4.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Obr. 4.: Koncept virtuálnych ciest (VP) a virtuálnych kanálov (VC).</p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Konkrétne sa pri smerovaní ATM buniek využívajú informácie v poliach VPI a VCI. Nie je v nich však úplná adresa cieľového koncového systému, ale slúžia len ako návestie pri Äítaní smerovacích tabuliek v sieťových uzloch. V prípade potreby sa môže v smerovacích uzloch smerovacie návestie v hlaviÄke modifikovať. Kvôli flexibilnosti ATM siete bolo ATM spojenie rozdelené do dvoch vrstiev - spojenie pomocu virtuálnych ciest (Virtual Path Connection, VPC) a virtuálnych kanálov (Virtual Channel Connection, VCC). <br /><br />     VCC - spojenie pomocou virtuálnych ciest<br />Je to základný druh ATM spojenia a vytvára virtuálny kanál medzi dvoma spojovacími bodmi.Je daný hodnotou VCI, ktorá je jedineÄná len v jednej virtuálnej ceste. VCI sa môže v spojovacích uzloch meniť.<br />VPC - spojenie pomocou virtuálnych kanálov<br />Virtuálna cesta zluÄuje viacero virtuálnych kanálov do jedného zväzku. Je daná hodnotou VPI. Rôzne virtuálne kanály musia mať v rámci jednej virtuálnej cesty rôzne hodnoty VCI. Virtuálne kanály v rôznych virtuálnych cestách môžu mať rovnakú hodnotu VCI.<br /><br />     ATM sieť využíva virtuálne cesty aj interne na spájanie virtuálnych okruhov medzi dvoma virtuálnymi prepínaÄmi. Dva virtuálne prepínaÄe majú medzi sebou množstvo rozliÄných kanálových spojení prislúchajúcich rôznym užívateľom a spájajú ich do virtuálnej cesty. To môže slúžiť aj ako virtuálna zbernica, ktorá môže byť využívaná ako jednoduchý celok.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Virtuálne oktuhy môžu byť nakonfigurované staticky ako permanentné virtuálne okruhy (Permanent Virtual Circuit, PVC) alebo signalizáciou dynamicky kontrolované prepínané virtuálne okruhy (Switched Virtual Circuits, SVC). Uprednostňované sú SVC, keÄže môžu byť zavádzané dynamicky, Äím sa ich rekonfigurácia výrazne zjednodušuje.</p>', '', 0),
(170, 9, 167, 3, '2009-05-04 10:11:25', 3, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Žiadna kontrola chýb v sieťových uzloch', '<p style="text-align: justify;">     VÄaka vysokej kvalite liniek, vhodnej správe zdrojov a dimenzovaniu Äakacích radov nie je na úrovni link-by-link v sieťových uzloch (t.j. medzi dvoma uzlami na koncoch jednej linky) potrebná kontrola chýb a dosahuje sa nízky poÄet straty buniek. Je vykonávaná iba kontrola hlaviÄky, pretože ona je nositeľom smerovacej informácie. HlaviÄka je kontrolovaná hardwarovými prostriedkami v sieťových uzloch. ATM spolieha na prenos po kvalitných optických vláknach, ktoré majú veľmi nízku chybovosť. Kontrola chýb sa tu presúva ku koncovým zariadeniam. Informácia z linkovej vrstvy je pri ATM prenášaná transparentne.</p>', '', 0),
(171, 9, 167, 4, '2009-05-04 10:11:13', 3, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Žiadna kontrola toku dát a prevádzky v sieťových uzloch', '<p style="text-align: justify;">     V prípade preťaženia multiplexu alebo iných chybových stavoch, dochádza v uzloch siete k zahadzovaniu buniek, priÄom sa neuskutoÄňujú žiadne opatrenia (ako napr. žiadosť o opakovanie vysielania a pod.) zo strany uzlov. Kontrola prevádzky je robená v ATM na úÄastníckom rozhraní UNI. Využíva sa tu preventívne riadenie prevádzky pri vstupe zdrojov do ATM multiplexu. Spojovo orientovaný prenos uľahÄuje riadenie prevádzky. Už pri žiadosti o spojenie sa posudzuje, Äi je pravdepodobnosť, že by signál preťažil multiplex. Ak áno, spojenie sa odmietne. Môže nastať aj možnosť, že multiplex bude preťažený aj pri povolení spojenia. Preto sú na UNI realizované opatrenia, ktoré vykonávajú dozor nad prevádzkou v multiplexe.</p>', '', 0),
(172, 9, 167, 5, '2009-05-04 10:11:49', 5, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Transparentné prepájanie v sieťových', '<p style="text-align: justify;">     ATM bunky sú smerované v spojovacích uzloch siete. ATM uzly využívajú paralelné spojovacie polia, priÄom môžu dosiahnuť veľké kapacity, rádovo až 100 000 vstupov a výstupov. KeÄže bunky sú v multiplexe umiestnené nepravidelne, každá bunka je prepájaná zvlášť. V spojovacom poli sa hlaviÄka oddelí od bunky, dekóduje sa smerovacia informácia z hlaviÄky a podľa nej sa bunka smeruje na žiadaný výstup zo spojovacieho poľa. Kvôli Äalšiemu smerovaniu môže byť v uzle hlaviÄka modifikovaná. Na obr. 5. je princíp spojovania v ATM spojovacom poli.</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="obrazky/obr5.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Obr. 5.: Princíp spojovania v ATM spojovacom poli.</p>\r\n<p style="text-align: center;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">     KeÄže ATM predpokladá použitie optických vlákien, bunky na prenosových cestách môžu dosahovať prenosovej rýchlosti až do 2,5Gbit/s. Preto je smerovanie a spracovanie hlaviÄky realizované hardwarovo, aby sa zabránilo nadmernému oneskoreniu buniek pri prechode cez spojovacie pole. Smerovanie sa uskutoÄňuje Äítaním smerovacích tabuliek. Smerovacie tabuľky sú nastavované poÄas fázy zostavenia spojenia. VÄaka nim hlaviÄka nemusí niesť kompletnú smerovaciu informáciu pre bunku, na smerovanie postaÄujú v hlaviÄke len polia VPI a VCI.</p>', '', 0),
(173, 9, 167, 6, '2009-05-04 08:18:11', 2, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Nezávislosť prenosu a spojovania od typu služby', '<p>     Spodné protokolové vrstvy siete sú nezávislé na type služby a práve v týchto vrstvách sa realizuje prenos aj prepájanie signálov. Umožňuje prenos synchrónnych aj asynchrónnych služieb, spojovo aj nespojovo orientovaných služieb. Prenášané dátové služby môžu mať konštantú aj premenlivú prenosovú rýchlosť.</p>', '', 0),
(174, 9, 167, 7, '2009-05-04 10:18:15', 7, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Typy spojení v ATM', '<p>Rozdelenie ATM spojení podľa symetrickosti:</p>\r\n<p style="text-align: justify;">1.	Symetrické spojenie -  bitová rýchlosť prenosu v obidvoch smeroch prenosu je identická<br />2.	Asymetrické spojenie - bitová rýchlosť prenosu v obidvoch smeroch nie je identická. Tento druh spojenia je vhodný hlavne pre klient-server aplikácie.</p>\r\n<p>Rozdelenie ATM spojení podľa špecifikácie spojenia:</p>\r\n<p>1.	Spojenie špecifikované podľa triedy - spojenie je dané podľa toho, do ktorej triedy služieb patrí.<br />2.	Spojenie špecifikované podľa parametrov - spojenie, kde si koncový bod vyžaduje pri vytváraní spojenia presne     definované parametre, napr. maximálne medzikoncové oneskorenie a pod.</p>\r\n<p>Spojenia pomocou VPC aj VCC môžu byť nasledovné:</p>\r\n<p>1.	Bod – bod - spojenie pre priamu konektivitu koncových terminálov. Je to základný typ spojenia v ATM sieti. Je to   typ spojenia unicast.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">2.	Bod - multibod - spojenie pre multicast a broadcast operáciu. Tieto spojenia sú potrebné hlavne pre video             komunikáciu a šírenie video (resp. televízneho) signálu. Bunky z jedného vstupu musia byť                                     nakopírované na viacero výstupov. Spojenie môže prebiehať aj tak, že užívateľ nadviaže bod –                                 bod spojenie s viacerými bodmi a potom vyšle viacnásobné kópie informácie do každého bodu.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">3.	Multibod - multibod - spojenie urÄené pre vytváranie konferencií. Ako bod - multibod, ale každý bod môže vysielať informáciu všetkým ostatným bodom.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     V súÄastnosti sú podporované len point-to-point a point-to-multipoint spojenia. Aj point-to-multipoint spojenia sú zredkavé, z dôvodu problémov vznikajúcich v spojovacích poliach.</p>', '', 0),
(176, 9, 0, 5, '2009-05-04 08:22:16', 3, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'Protokol IP', '<p>     Internetový protokol (Internet Protokol, IP) je jedným zo základných prvkov rodiny protokolov TCP/IP (Transfer Control Protocol/Internet Protocol, Protokol na riadenie prenosu/medzisieťový protokol). Je to protokol operujúci na sieťovej vrstve, ktorý špecifikuje formát dátových paketov a adresovacích schém. Je urÄený na komunikáciu medzi zdrojovou stanicou a cieľovou stanicou cez paketovo orientovanú sieť. Dáta v IP sieťach sú posielané formou blokov oznaÄovaných ako pakety alebo datagramy. Základnou charakteristikou tohto protokolu je, že negarantuje ani prenosovú rýchlosť, ani konštantné oneskorenie paketov.</p>\r\n<p>     Dáta sú od odosielateľa k príjemcovi dopravované (smerované) cez tzv. smerovaÄe. Smerovanie je proces, ktorý prebieha na uzloch vo vnútri siete. Každý uzol sa musí na základe informácií v prenášaných dátach rozhodnúť, ktorému Äalšiemu uzlu tieto dáta poslať, aby sa nakoniec dostali do cieľa. Uzol musí vedieť cez ktorý susedný uzol je možné dané dáta doruÄiť do cieľa Äo najlepšie.</p>\r\n<p>     NajväÄším prínosom protokolov TCP/IP je fakt, že umožňujú prepájanie rôznych druhov sietí. Základom je prepájanie na tretej vrstve, realizované práve pomocou protokolu IP a smerovaÄov. IP vrstva je spoloÄná pre všetky siete. Z pohľadu vyšších vrstiev sa potom všetky siete tvária ako rovnocenné. Virtuálnej sieti, ktorá vznikne prepojením viacerých fyzických sietí pomocou IP protokolu hovoríme IP Internet.</p>', '', 0),
(177, 9, 176, 1, '2009-05-04 10:19:06', 4, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'IP verzia 4', '<p>     V súÄasnosti je dominantným protokolom v TCP/IP sieťach protokol IP verzia 4 (IPv4). Formát datagramu IPv4 je zobrazený na obr.7.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="obrazky/obr7.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Obr.7 : Datagram IPv4. </p>\r\n<p style="text-align: center;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Verzia IP je prvou položkou záhlavia IP datagramu. Je dlhá 4 bity a obsahuje verziu IP protokolu. Pri IP protokole verzie 4 je táto položka rovná hodnote 4. Dĺžka záhlavia obsahuje dĺžku záhlavia IP datagramu uvádzanú v štvorbajtoch. Dĺžka záhlavia tak musí byť i v prípade použitia voliteľných položiek násobkom štyroch. V prípade, že by záhlavie nevyšlo na násobok štyroch, doplní sa toto záhlavie bezvýznamnou výplňou. KeÄže položka dĺžka záhlavia má k dispozícií iba 4 bity, je táto dĺžka obmedzená na 60 bajtov.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Typ služby – táto položka pôvodne slúžila na urÄovanie priority, kde definovala osem prioritných úrovní. V súÄasnosti slúži na urÄovanie rôznej kvality služieb. Celková dĺžka IP datagramu obsahuje celkovú dĺžku IP datagramu v bajtoch. KeÄže je táto položka iba dvojbajtová, maximálna dĺžka IP datagramu je 65535 bajtov. Identifikácia IP datagramu obsahuje identifikáciu IP datagramu, ktorú do neho vkladá operaÄný systém odosielateľa. Táto položka spolu s položkami príznaky a posunutie fragmentu  sa využíva mechanizmom fragmentácie datagramu. Doba života datagramu slúži na zamedzenie nekoneÄného túlania sa IP datagramu Internetom. Každý smerovaÄ ju znižuje aspoň o jednotku. Ak už nie je možné hodnotu znížiť, IP datagram sa zahadzuje a odosielateľovi IP datagramu je táto situácia signalizovaná.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Protokol vyššej vrstvy obsahuje Äíselnú identifikáciu protokolu vyššej vrstvy, ktorý využíva IP datagram na svoj transport. V praxi sa nestretávame s prípadom, že by sa komunikovalo priamo IP protokolom. Vždy je použitý protokol vyššej vrstvy alebo jeden zo služobných protokolov. Kontrolný súÄet z IP záhlavia obsahuje kontrolný súÄet, ale iba zo záhlavia IP datagramu a nie z celého datagramu, keÄže IP protokol nerobí kontrolu obsahu paketu a kontroluje iba hlaviÄku. IP adresa odosielateľa a IP adresa príjemcu obsahuje štvorbajtovú IP adresu odosielateľa a príjemcu IP datagramu.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Voliteľné položky – medzi ne patria napr. záznam o ceste, dopĺňanie Äasových údajov smerovaÄmi, alarmy pre smerovaÄ, predpísanie adries smerovaÄov, cez ktoré chceme paket posielať. Tieto položky sú však využívané ojedinele a smerovaÄe bývajú spravidla nakonfigurované tak, aby IP datagramy s použitými voliteľnými položkami boli zahodené.<br /><br />     Jednou z hlavných nevýhod IPv4 je nedostatok jeho adresného priestoru. Pri pôvodnom návrhu tohto protokolu sa samozrejme nepredpokladala masová rozšírenosť a dostupnosť internetu v takej miere, v akej je to dnes. IP adresa je definovaná ako jedineÄná logická adresa sieťového rozhrania, to znamená, že každé zariadenie, pripojené do siete by malo mať svoju vlastnú IP adresu. IP adresa pri protokole IPv4 má rozsah 32 bitov, t.j. umožňuje zaadresovať 232 poÄítaÄov. Toto je však len teoretický poÄet – skutoÄný poÄet je z dôvodu rozÄlenenia adresy a priradenia rôzneho významu jej Äastiam omnoho nižší.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     IP adresa je rozÄlenená na prefix oznaÄujúci sieť a na Äasť oznaÄujúcu poÄítaÄ v danej sieti. Mechanizmus smerovania je totiž založený na smerovaní paketov podľa adresy ich siete (bolo by neúnosné udržiavať cestu ku každému uzlu zvlášť) a až keÄ dorazia do svojej siete ich smerovať ku konkrétnemu poÄítaÄu.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     V dobe návrhu IPv4 sa zdalo, že dosiahnuteľný poÄet adries pomocou 32 bitov a troch tried bude dostatoÄný. Rozdelenie IP adresy na bloky po  8 sa však ukázalo ako veľmi neefektívne. Máloktorá sieť má totiž presne 16,7 milióna, 65534 alebo 254 poÄítaÄov a tým pádom zostáva Äasť adresovacieho priestoru zbytoÄne nevyužitá.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Postupom Äasu sa vyvinuli technológie, ktoré sa pokúsili tento problém aspoň ÄiastoÄne odstrániť – CIDR (Classless Inter Domain Routing, Beztriedne medzidoménové smerovanie) a VLSM (Variable Length Subnet Mask, Variabilná dĺžka masky podsiete). VÄaka ním bolo možné upustiť od bežného ponímania tried adries a stanoviť bitovú dĺžku adresy siete a uzlu ľubovoľne (s ohľadom na celkovú dĺžku 32 bitov). Jedným z Äalších riešení bolo využitie technológie NAT (Network Address Translation, preklad sieťových adries), ktorá umožňuje ukryť celú sieť s množstvom uzlov za jedinú IP adresu. Ani CIDR, ani NAT problém s prideľovaním adries z dlhodobého hľadiska neriešia. Ako jedno z možných riešení do budúcnosti sa javí IP protokol novej generácie – IP verzia 6.</p>', '', 0),
(178, 9, 176, 2, '2009-05-04 10:19:42', 4, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'IP verzia 6', '<p style="text-align: justify;">     Základná odlišnosť protokolu IP verzie 6 (IPv6) od IPv4 je práve dĺžka IP adresy – z 32 bitov bola rozšírená na 128, Äo by malo natrvalo vyriešiť problém z nedostatkom adries. Ďalším rozdielom je hlaviÄka IP paketu – niektoré položky v IP verzie 4 boli úplne vypustené, iné presunuté do nepovinných hlaviÄiek, Äiže aj pri štvornásobnom náraste dĺžky adries je nárast dĺžky hlaviÄky len dvojnásobný. IP datagram verzie 6 sa skladá z 40 bajtov dlhého základného záhlavia nasledovaného rozšíreniami.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="obrazky/obr8.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Obr. 8.: Datagram IPv6.</p>\r\n<p style="text-align: center;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;">Pole verzia IP obsahuje pre IP protokol verzie 6 hodnotu 6.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pole trieda dát sa skladá zo štyroch bajtov, tj. nadobúda hodnoty 0 až 15. Špecifikuje prenášané dáta pre prípad rozhodovania sa v okamihu zahltenia siete. V takýchto okamihoch musí smerovaÄ IP datagramy zahadzovať. Trieda dát špecifikuje, ktoré IP datagramy je možné zahodiť skôr ako iné. Pri tomto poli (ako aj pri poli identifikácia toku dát) však ešte neexistuje úplne jednoznaÄná implementácia.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pole identifikácia toku dát spolu s adresou odosielateľa  identifikuje jeden Äiastkový tok dát v Internete. Doteraz sa smerovanie vykonávalo výhradne na základe adresy príjemcu. Nevýhodou smerovania v Internete je, že jednotlivé IP datagramy sa dopravujú samostatne, tj. ak Internetom prechádza tok IP datagramov medzi dvoma aplikáciami, tak smerovaÄe na ceste riešia smerovanie pre každý prechádzajúci datagram samostatne (ak prenášame niekoľko megabajtov dlhý súbor, tak nám smerovaÄe – v prípade, že nepríde k zmene topológie siete – riešia pre tisíce datagramov rovnakú úlohu s rovnakým výsledkom). Prostredníctvom identifikátora smerovaÄ rýchlo rozpozná o aký tok sa jedná, Äo mu v znaÄnej miere uľahÄí rozhodovanie o jeho Äalšom osude, teda bude sa s ním zaobchádzať rovnako ako s predchádzajúcimi Älenmi toho toku.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pole dĺžka dát špecifikuje dĺžku IP datagramu bez základného záhlavia. Základná hlaviÄka sa do tohto záhlavia nezahŕňa, zatiaľ Äo prípadné rozširujúce hlaviÄky áno. KeÄže je táto položka dvojbajtová, maximálnou dĺžkou je 64kB.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pole Äalšia hlaviÄka špecifikuje typ nasledujúcej hlaviÄky. Je jedným zo základných odlišností od protokolu IPv4 – v záhlaví IPv4 sa totiž prepravovali mnohé položky, ktoré boli len zriedkakedy využívané. IPv6 má iba základné záhlavie s tými najnutnejšími položkami. V základnom záhlaví je potom odkaz na Äalšie záhlavia.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pole poÄet hopov v podstate odpovedá položke „doba života datagramu“ v IPv4.<br />Požiadavka na väÄší rozsah adresného priestoru viedla k mnohým debatám o optimálnej dĺžke adresy. Nakoniec bola stanovená na 128 bitov. To znamená, že k dispozícií je 3,4.1038 adries. Bola taktiež definovaná štruktúra adries, ktorá ich rozdeľuje na hierarchicky usporiadané Äasti. PoÄet položiek v datagrame bol minimalizovaný a ich zloženie upravené tak, aby základná hlaviÄka datagramu mala konštantnú dĺžku. Voliteľné položky z IPv4 boli presunuté do samostatných hlaviÄiek, ktoré môžu byť pridávané k tomuto základu. Tieto zmeny majú za cieľ uľahÄiť spracovanie datagramu a umožniť tak smerovanie paketov vysokou rýchlosťou.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Požiadavka na služby so zaruÄenou kvalitou sa prejavila zavedením priorít. Ich význam však ešte nebol presne definovaný, takže v tomto smere zostáva ešte pole otvorené. Pre zaistenie bezpeÄnosti slúžia dve rozširujúce hlaviÄky – autentizaÄná a šifrovacia. AutentizaÄná umožňuje overiť, Äi odosielateľom dát je skutoÄne ten, kto to o sebe tvrdí. HlaviÄka pre šifrovanie to dokáže taktiež overiť a naviac sa pomocou nej dá zašifrovať obsah celého datagramu.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pre uľahÄenie koexistencie IPv6 a IPv4 bol vynájdený rad mechanizmov. Najjednoduchšou možnosťou je tunelovanie, ktoré ponecháva obe verzie viac-menej oddelené a iba využíva infraštruktúru jedného k prenosu dát druhého. Okrem tunelovania sú však k dispozícií aj metódy ponúkajúce napr. preklad adries. IPv6 je zaujímavý a nádejný protokol, ale v súÄasnej dobe je dosť obtiažne jednoznaÄne prehlásiť Äi sa presadí, alebo sa postupom Äasu ukáže len ako slepá vývojová vetva.</p>', '', 0);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(179, 9, 0, 6, '2009-05-04 10:20:06', 3, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'ATM a IP v súvislosti s optickým prenosovým médiom', '<p style="text-align: justify;">     Ako už bolo spomenuté, prenosové technológie SDH a ATM majú prívlastok vysokorýchlostné. Existuje možnosť prevádzkovať ich do istej miery aj na metalických vedeniach, no v oboch prípadoch sa ako prenosové médium predpokladá optické vlákno. Ako môžeme vidieť na obr. , súÄasné optické dátové siete typicky pozostávajú zo štyroch vrstiev: vrstva IP urÄená na prenos aplikácií a služieb, ATM na inžinierstvo prevádzky, SDH na transport a DWDM (Dense Wavelength Division Multiplexing, Hustý vlnovodĺžkový multiplex) ako technológia na zvýšenie prenosovej kapacity optického prenosového média.</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="obrazky/obr9.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center">Obr.9</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Ako naznaÄuje obr.9 , v súÄasnosti je nad optickými vláknami najÄastejšie využívaný protokol SDH, Äi takmer identický protokol SONET. Je to protokol, ktorý vychádza z predpokladu, že k dispozícii je len jeden prenosový kanál, a tak ho delí princípom Äasového multiplexu (Time Division Multiplexing, TDM) na viac Äastí, pre jednotlivé logické prenosové kanály, ktoré potrebuje realizovať. K tomu sa pridáva aj vlastná réžia, spojená s plne synchrónnym fungovaním a riadením siete. SDH ako protokol fyzickej vrstvy pritom vznikol s ohľadom na potreby prenosu hlasu, ktoré sú len málo tolerantné k eventuálnemu oneskoreniu a zmenám veľkosti oneskorenia - preto funguje synchrónne. Naviac technika Äasového multiplexu, ktorú SDH používa, poskytuje jednotlivým dielÄim prenosom vždy konštantnú prenosovú kapacitu - Äo opäť rešpektuje potreby tradiÄných hlasových prenosov, ktoré s vyhradením konštantnej prenosovej kapacity poÄítajú.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Požiadavky na hlasový prenos síce narastajú, ale výrazne pomalšie ako požiadavky na prenos dátový, ktorý v poslednej dobe doslova exploduje. Pre dátový prenos, ktorý má najÄastejšie nárazový charakter, však už plne synchrónne fungovanie nie je najefektívnejšie. Naviac dátové prenosy len zriedkakedy potrebujú konštantnú prenosovú kapacitu, ich požiadavky sú premenlivé v Äase. Preto je nutné hľadať iné, novšie a efektívnejšie spôsoby využitia optických sietí na báze DWDM pre potreby prenosu hlasu aj dát.</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>', '', 0),
(180, 9, 179, 1, '2009-05-04 08:26:43', 2, 1, '2009-04-05 09:00:00', '', '', 'ATM nad DWDM', '<p>     Riešením, ktoré umožňuje využiť jednu prenosovú infraštruktúru ako pre potreby prenosu hlasu, tak aj pre potreby prenosu dát, je ATM. Prednosťou ATM je, že dokáže ponúknuť rôznu kvalitu služieb, garantovať konštantnú prenosovú kapacitu a minimálne oneskorenie. Na druhú stranu, nevýhodou ATM je jeho veľká réžia plynúca z malej veľkosti buniek v porovnaní s rozmermi hlaviÄky.</p>\r\n<p>     V prostredí optických sietí, kde je potrebné prevádzkovať ATM, sa ako typické riešenie používa kombinácia ATM a SDH. Teda technológia SDH je používaná nad optickými prenosovými trasami napr. s technológiou multiplexovania DWDM, pokiaľ technológia ATM je prevádzkovaná nad protokolom SDH. Takýto sprostriedkovaný prístup ATM k prenosovým schopnostiam optických vlákien však má nenulovú réžiu, pripadajúcu na fungovanie sprostriedkovateľa SDH. Preto sa v poslednej dobe, kedy tlaky na celkovú efektívnosť výrazne narastajú, objavujú riešenia ktoré SDH ako sprostriedkovateľa vynechávajú. Potom sa jedná o prevádzkovanie ATM priamo nad optickými vláknami, najÄastejšie nad vrstvou, ktorá zabezpeÄuje vlnový multiplex týchto vlákien, teda napr. ATM nad DWDM.</p>', '', 0),
(181, 9, 0, 7, '2009-05-02 20:58:27', 2, 1, '2009-05-02 20:00:00', '', '', 'Signalizácia', '<p><strong>KeÄže ATM je navrhnutá ako spojovo orientovaný mód, vyvstáva tu požiadavka zabezpeÄiť riadenie spojenia, t.j. signalizáciu.</strong></p>', '', 0),
(182, 9, 181, 1, '2009-05-04 08:33:52', 6, 1, '2009-05-02 20:00:00', '', '', 'Úvod do ATM signalizácie', '<p>V ATM spojení je potrebné zabezpeÄovať výmenu riadiacich informácií</p>\r\n<p>    -medzi koncovými zariadeniami navzájom <br />    -medzi koncovými zariadeniami a sieťou <br />    -medzi sieťovými uzlami navzájom.</p>\r\n<p>     Toto všetko zahŕňa signalizácia v ATM (B-ISDN signalizácia). V mnohom vychádza zo signalizácie v ISDN, no vzhľadom na špecifický charakter ATM siete má aj svoje osobité vlastnosti. Proces štandardizácie však zatiaľ nie je ukonÄený a stále prebieha, a v Äaľšom musíme rozlišovať štandardizáciu na pôde ITU-T a špecifikáciu podľa ATM Forum.</p>\r\n<p>ATM Forum definovalo signalizaÄné protokoly, ktoré sú úzko zviazané a sú vzťahované k rozhraniam, ktoré sú pre ATM Forum najviac zaujímavé. Sú to: <br />    -signalizácia na rozhraní UNI - procedúry medzi koncovým terminálom a privátnou sieťou, koncovým terminálom a verejnou sieťou a tiež medzi privátnou sieťou a verejnou sieťou. <br />    -signalizácia na P-NNI - signalizaÄné procedúry medzi privátnymi sieťami a medzi prepínaÄmi vo vnútri privátnej siete. <br />    -signalizácia na B-ICI - rozhranie medzi operátormi má popisovať sign. procedúry medzi verejnými sieťami a medzi ústredňami vnútri verejnej siete. Zatiaľ nie je jednoznaÄne definovaná.</p>\r\n<p>ITU - T definovalo signalizácie, ktoré sú potrebné pre fungovanie hlavne verejných sietí. Sú to: <br />     -signalizácia na UNI - procedúry ekvivalentné tým, ktoré sú definované v špecifikáciách ATM Forum. <br />     -signalizácia na NNI - signalizaÄné procedúry medzi uzlami vo verejnej sieti a medzi verejnými sieťami navzájom. <br />      Meta signalizácia - definuje procedúru pre prideľovanie virtuálnych signalizaÄných kanálov na UNI.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="obrazky/sig11.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>     Signalizácia a užitoÄné dáta sa prenášajú v rozdielnych logických kanáloch. Tieto kanály však používajú rovnaké oznaÄenie cesty (virtual path VP). SignalizaÄné správy sa prenášajú v informaÄnom poli buniek (rovnako ako užitoÄné dáta) medzi signalizaÄnými bodmi. <br />Signalizácia využíva virtuálne kanály VC, ktoré sú v každej sieti urÄené, alebo sa zostavujú špeciálnymi procedúrami. Pre zostavenie signalizaÄného spojenia sa používa zvláštny, predom urÄený virtuálny kanál tzv. kanál signalizácie META. <br />Pre signalizaÄné spojenie možu byť tiež stanovené virtuálne kanály. V takom prípade signalizácia META nie je nutná. Pre túto signalizáciu bod-bod je rezervovaný kanál VCI=5 (virtual channel identifier) pre všetky hodnoty VPI (virtual path identifier).</p>\r\n<p>     Dôležitá poznámka: Signalizácia v B-ISDN rozlišuje pojem "signalizácia pre hovor" (Call Control), Äo je signalizaÄná výmena medzi koncovými zariadeniami a pojem "signalizácia pre spojenie" (Connection Control), Äo je signalizácia pre sprostredkovanie výmeny informácií. Vzhľadom na multimediálny charakter B-ISDN môže existovať viacero spojení v rámci jedného hovoru!</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(183, 9, 181, 2, '2009-05-04 08:35:32', 2, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'UNI signalizácia', '<p>     Signalizácia na rozhraní UNI (Äalej len "UNI signalizácia") je orientovaná na prenos informácie potrebnej pre riadenie a stav prenosu medzi užívateľom a sieťou. <br /><br />UNI signalizácia je asymetrická a rozlišuje smer user-to-network (užívateľ-sieť) a network-to-user (sieť-užívateľ). Vlastnosti protokolu sú v obidvoch smeroch mierne odlišné. <br /><br />     Signalizácia na UNI je prenášaná vo virtuálnych signalizaÄných kanáloch. Každé spojenie medzi terminálmi má svoj vlastný signalizaÄný kanál, ktorý je charakterizovaný hodnotami: <br />VPI (Virtual Path Identifier) - identifikátor virtuálnej cesty <br />VCI (Virtual Channel Identifier) - identifikátor virtuálneho kanála <br /><br />V každej virtuálnej ceste (VP) je signalizaÄný virtuálny kanál (SVC) urÄovaný procesom meta-signalizácie.<br /><br />     Proces tvorby štandardov v tejto oblasti je, ako v mnohých podoblastiach technológie ATM, ešte vo vývoji. Sú však definované nasledujúce špecifikácie (vychádzajúce z ITU-T a ATM Fóra): <br /><br />UNI 3.1<br />(ATM User Network Interface Specification Version 3.1) <br />- kompletná špecifikácia UNI rozhrania<br />- zahŕňa prenosové aspekty, manažment, adresovanie a signalizáciu <br /><br />UNI 4.0<br />(ATM User Network Interface Specification Version 4.0) <br />- doplnenie špecifikácie UNI 3.1<br />- obsahuje najmä špecifikáciu signalizácie, kde sa inicializuje pridávanie nových uzlov do spojenia typu point-to-multipoint<br /><br />Q.2931<br />(B-ISDN - DSS2 - UNI Layer 3 Specification for Basic Call/Connection Control) <br />- obsahuje opis funkcií<br />- špecifikácia formátov správ a parametrov<br />- špecifikácia spôsobu riadenia protokolu<br />- primitívy riadenia hovoru<br /><br />Q.2971<br />(B-ISDN - DSS2 - UNI Layer 3 Specification for Point to Multipoint Call/Connection Control) <br />- špecifikácia doplnkových správ<br />- parametre a procedúry, ktoré sú použité na podporu služieb typu point-to-multipoint</p>', '', 0),
(184, 9, 181, 3, '2009-05-04 08:57:21', 2, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'NNI signalizácia', '<p>     Signalizácia na rozhraní NNI (Network Node Interface, Äalej len "NNI signalizácia") je orientovaná na prenos informácie potrebnej pre riadenie a stav prenosu medzi spojovacími zariadeniami, t.j. medzi ústredňami. NNI Signalizácia je taktiež prenášaná vo virtuálnych signalizaÄných kanáloch, ako UNI signalizácia, avšak signalizaÄné kanály na NNI nie sú urÄované procesom meta-signalizácie, ale sú pevne stanovené podľa konfigurácie siete.</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="nni11.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Koncept NNI signalizácie vo vzťahu k ostatným signalizáciám</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Táto štruktúra vychádza zo SignalizaÄného systému Ä. 7 (CCS7) ako v klasickom (úzkopásmovom) ISDN, avšak samozrejme prihliada na špecifiká širokopásmovej siete B-ISDN. <br /><br />Podobne ako v ISDN, prenos signalizaÄnej informácie je tu možný v dvoch módoch: <br />a)   Viazaná signalizácia (associated mode of signalling)</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="nni12.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Viazaná signalizácia</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Virtuálne kanály pre používateľskú informáciu a kanály pre signalizaÄnú informáciu používajú tie isté fyzické cesty, to znamená tie isté prepájacie uzly v sieti. <br /><br />b)  Neviazaná signalizácia (quasi-associated mode of signalling)</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="nni13.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Neviazaná signalizácia</p>\r\n<p>Virtuálne kanály pre signalizáciu a používateľskú informáciu používajú rozdielne fyzické cesty. SignalizaÄná informácia môže používať pre svoje smerovanie aj signalizaÄné prenosové body (STP - Signalling Transfer Point), kde nie je spracuvávaná, ale len smerovaná.</p>\r\n<p> Vrstvový model signalizácie na NNI je reprezentovaný dvoma Äasťami, a to užívateľskou a Äasťou na prenos správ.</p>\r\n<p style="text-align: center;"> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="nni21.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Vrstvový model NNI signalizácie</p>\r\n<p style="text-align: left;">V používateľskej Äasti prebieha samotná výmena a realizácia signalizaÄných správ. Nižšie úrovne slúžia len na spoľahlivý prenos a smerovanie signalizaÄných správ vytvorených v používateľskej Äasti B-ISDN UP. <br />  <br />Jednotlivé vrstvy MTP (Message tranfer part, Äasť prenosu správ):</p>\r\n<p style="text-align: left;"><strong>Fyzická vrstva</strong> <br /><br />     Úroveň 1 zabezpeÄuje prístup na fyzické médium. Všetky charakteristiky sú zhodné s ATM prenosom. Rýchlosť prenosu môže byť 155520 kbit/s, 622080 kbit/s, alebo 2,480 Gbit/s. Rýchlosti odpovedajú prenosovým rámcom STM-1, STM-4 a STM-16 v SDH. <br /><br /><strong>ATM a SAAL vrstva</strong> <br /><br />     V ATM vrstve sú tvorené ATM signalizaÄné bunky, ktoré majú rovnaký formát ako informaÄné bunky. HlaviÄka neobsahuje pole GFC, pretože sa jedná o rozhranie NNI. V SAAL vrstve sa predpokladá použitie protokolu AAL typu 5. SAAL zabezpeÄuje bezpeÄný prenos a dodržanie sekvencie signalizaÄných správ. <br /><br /><strong>Sieťová vrstva</strong> <br /><br />     Úlohou sieťovej vrstvy je riadenie signalizaÄnej siete. ZabezpeÄuje smerovanie signalizaÄných správ v sieti, prípadne hľadanie náhradných trás, ak dôjde k poruche liniek.</p>\r\n<p style="text-align: left;">Hlavné úlohy UP (User Part, užívateľskej Äasti) sú:</p>\r\n<p style="text-align: left;">  - výstavba a rušenie signalizaÄných spojení <br />  - spájanie signalizaÄných spojení <br />  - end-to-end signalizácia</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(205, 6, 96, 2, '2009-05-11 18:42:06', 3, 1, '2009-05-03 16:00:00', '', '', 'Princíp ATM technológie', '<p> </p>\r\n<p>     V prípade STM sú jednotlivé kanály organizované do rámcov (frames), ktoré sú rozdelené do Äasových intervalov. Práve v týchto Äasových intervaloch rámca sa prenášajú dátové jednotky jednotlivých kanálov. Každý kanál má presne vymedzenú pozíciu v rámci. Príslušnosť dátovej jednotky k urÄitému kanálu je daná Äasovým umiestnením v rámci. Preto hovoríme o synchrónnom móde.<br /><br />     V súÄasnosti nároky na kapacitu prenosovej cesty, požadované niektorými službami, ktoré vyžadujú prenos v reálnom Äase, sú veľké. Vhodnou kompresiou je možné u videa alebo telefónneho hovoru dosiahnuť to, že bude prenášaná len užitoÄná informácia a tým sa priemerná prenosová rýchlosť danej služby významne zníži, no maximálna prenosová rýchlosť bude rovná pôvodnej a v urÄitých okamžikoch bude vyžadovaná. Trvanie a príchod tohto okamžiku sú náhodnými veliÄinami.Pri STM to znamená, že musíme rezervovať pre jednu službu znaÄnú Äasť z kapacity prenosovej cesty, ktorá bude rovná maximálnej prenosovej rýchlosti služby, avšak táto pridelená kapacita by bola plne využívaná iba obÄas.Toto viedlo k myšlienke ATM spôsobu prenosu dát, to znamená, že sa nebude pre službu rezervovať znaÄná Äasť kapacity prenosovej cesty, ale dáta jednotlivých služieb budú organizované do dátových jednotiek, nazývaných bunka, ktoré budú nasledovať v prenosovej ceste za sebou bez definovaného poradia a budú vysielané podľa potreby. Tento spôsob vyžaduje, aby identifikácia kanála, ku ktorému bunka patrí, bola umiestnená priamo v bunke.Pre prenos užitoÄných dát v sieťach s ATM boli definované štyri triedy služieb (trieda A, B, C, D) - tab. 1.1. Od uvedených tried služieb sú odvodené rôzne typy služieb, reprezentované rôznymi typmi vrstiev AAL (AAL1, AAL2, AAL3/4, AAL5).Triedy služieb, uvedené v tab. 1.1., po prvýkrát definované v ITU-T, boli neskôr doplnené o nové podtriedy služieb X a Y (definované v rámci ATM Fórum), urÄené hlavne pre dátové a poÄítaÄové prenosy a odpovedá im služba vrstvy AAL5.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="siete/image01.jpg" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                         Tab. 2 Klasifikácia služieb podľa ITU-T</p>', '', 0),
(185, 9, 181, 4, '2009-05-02 21:19:04', 0, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Meta-signalizácia', '<p>Meta-signalizácia slúži na urÄovanie a rušenie signalizaÄných virtuálnych kanálov. <br /><br />Patrí k signalizaÄným procedúram na UNI, avšak pre svoju jedineÄnosť sa jej budeme venovať zvlášť. <br /><br />Vo vrstvovom modele je situovaná v ATM vrstve:</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="meta11.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;">Vrstvové zaÄlenenie meta-signalizácie</p>\r\n<p style="text-align: left;">Meta-signalizaÄná procedúra pridelí danej žiadosti o spojenie signalizaÄný virtuálny kanál, po ktorom prebiehajú procedúry výmeny signalizaÄných správ. Na základe signalizaÄných procedúr je potom úÄastníkovi pridelený komunikaÄný kanál pre výmenu užívateľskej informácie.</p>\r\n<p style="text-align: left;">Pre každú virtuálnu cestu (virtual path, VP) je presne urÄený jeden meta-signalizaÄný virtuálny kanál (MSVC). Meta-signalizaÄný kanál má v každej virtuálnej ceste rezervovaný kanál s hodnotou VC=1 (MSVC=1). <br /><br />Maximálna rýchlosť prenosu buniek pre meta-signalizaÄný kanál je 42 buniek za sekundu (Äo zodpovedá asi 16 kbit/s). <br /><br />Procesem meta-signalizácie sa pridelia úÄastníkovi dva signalizaÄné kanály: <br />-point-to-point signalizaÄný kanál (PSVC), na ktorom sa deje výmena signalizácie medzi koncovými zariadeniami. <br /><br />-broadcast signalizaÄný kanál (BSVC), ktorý je jednosmerný a ústredňa ním vysiela signalizaÄné správy viacerým úÄastníkom súÄasne.</p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="meta21.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: center;">Prideľovanie signalizaÄných kanálov pomocou meta-signalizácie</p>\r\n<p style="text-align: left;">Broadcast signalizaÄný kanál má dve formy: <br />-všeobecný broadcast signalizaÄný kanál urÄený pre všetkých úÄastníkov (General BSVC, GBSVC) - má pevne stanovenú hodnotu VCI=2. <br /><br />-selektívny broadcast signalizaÄný kanál urÄený pre skupinu úÄastníkov (Selective BSVC, SBSVC) - nadobúda rôznu hodnotu v procese meta-signalizácie. <br /><br />Procesom meta-signalizácie sa úÄastníkovi pridelí point-to-point signalizaÄný kanál a k nemu patriaci (associated) broadcast signalizaÄný kanál. SignalizaÄný virtuálny kanál je vždy v tej istej virtuálnej ceste ako meta-signalizaÄný virtuálny kanál. KeÄže každé ATM spojenie má zvyÄajne vlastný signalizaÄný kanál, v jednej virtuálnej ceste môže byť viacero signalizaÄných kanálov prislúchajúcich rôznym spojeniam.</p>\r\n<p style="text-align: left;">Meta-signalizaÄná správa má vždy dĺžku 48 oktetov, t.j. zapĺňa informaÄné pole jednej ATM bunky. KeÄ správa nevyžaduje všetky oktety, je doplnená prázdnymi. Jej formát je nasledovný: </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="meta31.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p style="text-align: left;"> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(209, 6, 96, 6, '2009-05-11 19:29:44', 6, 1, '2009-05-03 17:00:00', '', '', 'ATM vrstva, Äasť 2', '<p> </p>\r\n<p>     Pre túto vrstvu definovalo ATM Fórum 5 kategórií služieb. Každá kategória je charakterizovaná prevádzkou, ktorou bude sieť zaťažovaná a tiež požadovanými parametrami QoS:<br /><br /><strong>Constant Bit Rate (CBR) Service</strong> - služba s konštantnou prenosovou rýchlosťou pre aplikácie vyžadujúce prenos v reálnom Äase. <br /><br /><strong>Real Time Variable Bit Rate (rt-VBR)</strong> - služba s premenlivou prenosovou rýchlosťou vyžadujúca prenos v reálnom Äase <br /><br /><strong>Non-Real Time Variable Bit Rate (nrt-VBR) Service</strong> - služba s premenlivou prenosovou rýchlosťou nevyžadujúca prenos v reálnom Äase<br /><br /><strong>Unspecified Bit Rate (UBR) Service</strong> - služba s nešpecifikovanou prenosovou rýchlosťou<br /><br /><strong>Available Bit Rate (ABR) Service</strong> - služba s dostupnou prenosovou rýchlosťou<br /><br />Oblasti aplikácií pre rôzne kategórie služieb sú uvedené aj v tabuľke:</p>\r\n<p><img src="siete/image_08.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p>                                   Tab. 5 Oblasť aplikácii pre rôzne kategórie služieb</p>\r\n<p>Optimálne: XXX Dobre: XX DostatoÄne: X N/S: nevhodne NeoznaÄené: V súÄasnosti sa s aplikáciou neuvažuje</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(220, 6, 210, 1, '2009-05-11 18:08:53', 4, 1, '2009-05-08 18:00:00', '', '', 'AAL 1', '<p> </p>\r\n<p> Tento typ AAL vrstvy bol navrhnutý pre také služby, ktoré kontinuálne poskytujú svoje dáta alebo inak povedané, dáta na prenos sú poskytované v špecifických a pravidelných okamžikoch.</p>\r\n<p><img src="siete/image09.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p><strong></strong></p>\r\n<p>                                                      Obr.17 Štruktúra AAL</p>', '', 0),
(186, 9, 184, 1, '2009-05-04 08:59:55', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'PNNI signalizácia', '<p>     PNNI (Private Network Node Interface) signalizácia je popísaná v špecifikáciách ATM fóra. V štandardoch ITU-T nefiguruje. Popisuje signalizaÄné procedúry medzi privátnymi sieťami a medzi prepínaÄmi vo vnútri privátnej siete. <br /><br />     Základná procedúra je v podstate totožná so signalizáciou na UNI, nieÄo je však vynechané a nieÄo naviac: <br />na PNNI je prenos symetrický, na PNNI nie sú podporované doplnkové (supplementary) služby a teda nie sú definované ani signalizaÄné správy pre ich podporu pridané sú parametre pre source routing a alternate routing <br /><br />     Privátne siete, ktoré sú zvyÄajne realizované pomocou liniek prenajatých od verejných operátorov, majú Äasto zložitú a rozloženú topológiu. Výsledkom je, že smerovanie (routing) môže byť realizované pomerne zložito tranzitom cez niekoľko prepájacích uzlov. Hlavným novým parametrom pre P-NNI je parameter v správe SETUP nazvaný DTL - Designated Transit List, ktorý zabezpeÄuje, aby zdrojová smerovacia informácia (source route information) bola prenášaná cez tranzitné subsiete, ktoré sú v nej oznaÄené (designated). <br /><br />     Ak je takto oznaÄená cesta nepriechodná, mal by byť aktivovaný mechanizmus alternate routing a smerovanie sa vráti zo subsiete, v ktorej vznikol problém. Návratový krok je zabezpeÄený novým parametrom v signalizaÄnej správe RELEASE. Spôsob smerovania cez tranzitné siete je definovaný pomocou protokolu charakteristického pre P-NNI - Routing exchange protocol (protokol pre výmenu smerovania). Pomocou neho môžu tranzitné uzly automaticky konštruovať smerovacie tabuľky zo smerovacej informácie, ktorá je v DTL. <br /><br />Protokol je charakterizovaný piatimi novými signalizaÄnými správami: <br /><br />- PTSP - P-NNI Topology State Packet - obsahuje základnú informáciu o smerovaní a je zložený z viacerých jednotiek PTSE, ktoré sú základnými entitami spracúvanými v Routing exchange protokole. <br /><br />- PTSE - P-NNI topology state element - základná informaÄná jednotka. <br /><br />- PTSE ACKNOWLEDGEMENT - potvrdzuje príjem PTSE, priÄom v jednej správe potvrdenia sa potvrdzuje príjem viacerých PTSE. <br /><br />- DATABASE SUMMARY - správa, ktorá sa používa v poÄiatoÄnej fáze synchronizácie smerovacích tabuliek, keÄ sa detekuje nový tranzitný uzol. <br /><br />- PTSE REQUEST - požiadavka na opätovné vysielanie PTSE. <br /><br />     Signalizácia na P-NNI je moderná a výkonná signalizácia, ktorá znaÄne konkuruje signalizácii na NNI a nie je vylúÄené, že aj niektorí verejní operátori sa priklonia k použitiu tejto signalizácie vo svojich sieťach.</p>', '', 0),
(187, 9, 0, 8, '2009-05-04 10:21:44', 2, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'QoS - Quality of Services', '<p style="text-align: justify;">     Kvalita služieb je obyÄajne definovaná ako schopnosť siete akceptovať a rešpektovať špecifické požiadavky sieťových služieb z hľadiska priepustnosti, oneskorenia a dostupnosti.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Kvalita služieb je najÄastejšie diskutovanou témou v oblasti dátových služieb, takých ako frame relay, ATM alebo IP/Intranet služby podporujúce aplikácie pre spojenie PC k serveru, PC k PC, alebo PC k On-line službám atÄ.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Dátové služby požadujú schopnosť podporovať meniacu sa priepustnosť okamžite. Oneskorenie nie je až taký dôležitý faktor. Na druhej strane hlasové služby požadujú konštantné oneskorenie (veľmi vplýva na kvalitu) a konštantnú priepustnosť. Video služby majú podobné požiadavky na kvalitu ako hlasové služby. <br /><br />        Aby bolo možné podporovať veľké množstvo služieb s rozliÄnými požiadavkami týchto služieb na kvalitu, je potrebné riadiť prevádzku v sieti. Na to slúži manažment prevádzky (traffic management).</p>', '', 0),
(188, 9, 187, 1, '2009-05-04 08:41:34', 2, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Manažment prevádzky', '<p>     Hlavnou úlohou manažmentu prevádzky je ochrana siete a koncových systémov pred preťažením tak, aby bola zachovaná dohodnutá kvalita služieb. Tiež má za úlohu zvyšovať úÄinnosť využitia sieťových prostriedkov. <br /><br /><strong>Connection Admission Control (CAC) </strong><br /><br />     Riadenie prístupu spojenia je definované ako sada Äinností vykonávaných sieťou poÄas fázy zostavovania spojenia za úÄelom urÄenia Äi spojenie môže byť prijaté alebo by malo byť odmietnuté. Rozhodnutie je robené v závislosti na tom, Äi bukú splnené parametre požadované pre spojenie. Kontrolujú sa kvalitatívne požiadavky na službu (t.j. prijateľné oneskorenie buniek a prijateľná pravdepodobnosť straty bunky) a charakteristiky prevádzky (maximálna a stredná požadovaná rýchlosť prenosu). Následne sa preveruje momentálna záťaž multiplexu a Äi je možné na základe požiadaviek zriadiť nové spojenie. Ak voľná kapacita multiplexu neumožňuje uskutoÄniť spojenie s požadovanou kvalitou, spojenie je odmietnuté. Takýmto spôsobom je zabezpeÄená prevencia pred preťažením multiplexu. <br /><br /><strong>Usage/Network Parameter Control (UPC/NPC) <br /><br /></strong>     Riadenie parametrov je definované ako sada Äinností vykonávaných sieťou za úÄelom monitorovania a riadenia prevádzky, v závislosti na ponúkanej prevádzke a platnosti ATM spojenia, na UNI (ide o UPC) alebo na NNI (NPC). Jej hlavným úÄelom je ochrana sieťových prostriedkov pred zlomyseľným ako aj neúmyselným správaním, ktoré môže pôsobiť na QoS iných už vytvorených spojení. Detekuje porušenie dohodnutých parametrov a vykonáva príslušné vhodné opatrenia, ako vyraÄovanie buniek a znižovanie priority buniek <br /><br /><strong>Cell loss prioriy control </strong><br /><br />     Riadenie priority straty buniek. Koncové systémy môžu generovať prevádzkové toky s bunkami rôznej priority (bit CLP v hlaviÄke bunky). Sieť môže selektívne vyraÄovať bunky s nižšou prioritou a takýmto spôsobom, do urÄitej miery, chrániť QoS ciele buniek s vyššou prioritou. Pri zostavovaní spojenia žiada zdroj signálu (volajúci úÄasník) od siete voľné VC (Virtual Channel) a VP (Virtual Path) a potrebné prenosové pásmo. KeÄže väÄšinou sa bude jednať o signály s meniacou sa rýchlosťou prenosu, budú definované svojou strednou hodnotou (mean) a špiÄkovou hodnotou (peak). Pri žiadosti o spojenie sa akceptuje stredná hodnota. V reálnej prevádzke môže dôjsť k situácii (vzhľadom na ostatné spojenia na tom istom médiu, ktoré majú tiež variabilnú rýchlosť prenosu), keÄ hrozí preťaženie prenosovej cesty. Vtedy sú niektoré bunky stratené, pretože monitorovacie obvody na rozhraní UNI (Source Policing) obmedzia prenosovú rýchlosť spojenia, ktoré prekroÄilo svoju, pri zostavovaní spojenia požadovanú hodnotu prenosovej rýchlosti. Aj keÄ pravdepodobnosť straty bunky je veľmi malá (navrhovaná hodnota je 10-8 až 10-11), k strate bunky môže dôjsť. Preto je vhodné oznaÄiť prioritu buniek, aby sa bunky s najdôležitejšou informáciou nestrácali. Hlavnou oblasťou pre použitie CLP je kódovaný video a audio signál. Strata buniek obsahujúcich synchronizaÄné riadkové, alebo snímkové impulzy je pre obraz oveľa nepríjemnejšia, ako strata ostatných buniek. Preto je možné tieto bunky oznaÄiť vyššou prioritou (CLP=0).</p>\r\n<p><strong>Traffic shaping </strong><br /><br />     Tvarovanie prevádzky je funkcia , ktorá upravuje charakteristiku toku buniek urÄitého ATM spojenia za úÄelom zvýšenia efektívnosti siete pri zodpovedaní dohodnutým QOS cieľom. Pri tvarovaní prevádzky sa musí zachovať celistvosť následnosti buniek daného ATM spojenia. Pri tejto úprave sa vždy zväÄšuje oneskorenie buniek. Príkladmi tejto funkcie sú napr. zníženie prenosovej rýchlosti, obmedzenie veľkosti zhluku buniek, zníženie CDV pomocou vhodného rozostupu buniek a použitia schém radenia buniek. <br /><br /><strong>Network Resource Management (NRM)</strong> <br /><br />     Manažment sieťových prostriedkov je funkcia zodpovedná za prideľovanie sieťových prostriedkov za úÄelom separovania prevádzkových tokov podľa QOS vlastností. Snahou je optimálne využitie sieťových prostriedkov. NRM je spojená s využitím virtuálnych ciest (VP). <br /><strong><br />Feedback controls </strong><br /><br />     Ovládanie spätnou väzbou je definované ako sada Äinností vykonávaných sieťou a koncovými systémami za úÄelom regulovania odovzdávanej prevádzky ATM spojeniammi na základe stavu zaťaženia sieťových prvkov. <br /><br /><strong>Frame discard </strong><br /><br />     VyraÄovanie rámcov, pri preťažení siete sa sieť bráni vyraÄovaním buniek. Pri dátových službách pri prijatí chybného protokolového rámca je potrebné opätovný preniesť celý rámec. V ATM sú rámce (SDU vyšších vrstiev) prerozdelené do viacerých buniek, Äo znamená, že jediná vyradená bunka spôsobiť opätovné vyslanie celého rámca, a takým spôsobom ešte viac zvyšuje preťaženie. Preto pri vzniku preťaženia je efektívnejšie vyraÄovanie na úrovni rámcov a nie na úrovni buniek.</p>', '', 0),
(189, 9, 187, 2, '2009-05-02 21:28:20', 0, 0, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Dohľadová funkcia (police function)', 'Preťaženie siete a tým aj následné straty informácie sú veľmi nežiadúce a preto je navrhnutých viacero policing metód, ktoré majú zabezpeÄiť kvalitu služieb na definovanej úrovni. Metódy pre riadenie prevádzky (Traffic Control a Resource Management) sú dôležitou Äasťou návrhu ATM sietí. \r\n\r\nKoncové zariadenie s nárazovým charakterom služby môže v hociktorom Äasovom okamihu zvýšiť prenosovú rýchlosť svojho informaÄného toku na maximálnu hodnotu. V prípade viacerých takýchto signálov v multiplexe existuje pravdepodobnosť preťaženia linky aj vtedy, ak je aplikované riadenie prístupu do multiplexu (Admission control). Preto aj po zriadení spojenia musí byť prevádzka v multiplexe neustále monitorovaná a musí realizovať opatrenia v prípade preťaženia. \r\n\r\nAk nastane preťaženie multiplexu, môžu byť prijaté nasledovné opatrenia: \r\n\r\nzavrhnutie buniek \r\noznaÄenie buniek znaÄkou priority, Äím sa urÄí, ktoré bunky majú väÄšiu a menšiu dôležitosť z hľadiska straty \r\noneskorenie buniek \r\ngenerovanie alarmového signálu pre operátora siete \r\n\r\nDohľadová funkcia, ktorá má vykonávať spomínané opatrenia, musí spĺňať nasledovné požiadavky: \r\n\r\nmusí byť aplikovaná v správnom Äase \r\ndohľad je potrebný nad každým spojením v multiplexe \r\nrýchla reakcia na porušenie parametrov zaťaženia \r\njednoduchá implementácia (t.j. aj možnosť dohliadať na viacero spojení jedným zariadením) \r\nmožnosť kontroly operátorom siete\r\nPre vykonávanie dohľadovej funkcie existuje niekoľko mechanizmov: \r\nLeaky Bucket \r\n\r\nJe to dohľadová funkcia, ktorá svojím algoritmom plne zodpovedá názvu (deravé vedro) a je v súÄasnosti najviac využívaná. Ak do deravého vedra budeme nalievať vodu, cez otvor bude vytekať stále rovnaké množstvo vody bez ohľadu na to, ako rýchlo plníme vedro. \r\n\r\nLeaky Bucket je ÄítaÄ s nasledovnými vlastnosťami: \r\n\r\ninkrementuje sa o jednotku pri každom príchode bunky \r\nperiodicky sa dekrementuje s periódou T \r\n\r\nJe definovaná horná hranica N, ktorá znamená preťaženie multiplexu. Ak príde bunka, ktorá by inkrementovala ÄítaÄ nad hodnotu N, je zavrhnutá, oneskorená, alebo oznaÄená. Hodnota zaťažiteľnosti linky je daná nastavením hodnôt N a T. Leaky Bucket sa chová ako virtuálny buffer FIFO, nespôsobuje však žiadne oneskorenie buniek, pretože bunky sa v skutoÄnosti do vyrovnávacej pamäti neukladajú. \r\n\r\nWindow mechanizmus \r\n\r\nJe to oknová metóda dohľadu nad záťažou multiplexu.V Äasovom okne dĺžky T môže prísť najviac N buniek. Všetky ostatné bunky, ktoré prišli v danom okne sú zavrhnuté, oneskorené, alebo oznaÄené. Mechnizmus má jednoduchú implementáciu do reálnych systémov. \r\n\r\nJumping window \r\n\r\nPatrí medzi oknové metódy dohľadu. Ak skonÄí trvanie jedného okna je okamžite zahájené nové okno, Äiže nový Äasový interval, kedy sa zaÄínajú poÄítať prichádzajúce bunky. Implementácia je taktiež jednoduchá. \r\n\r\nTriggered jumping window \r\n\r\nPracuje podobne ako Jumping window, ale nové Äasové okno nie je inicializované hneÄ po ukonÄení predchádzajúceho Äasového okna, ale až s príchodom najbližšej bunky. Implementácia je podobne jednoduchá ako pri predchádzajúcom prípade. \r\n\r\nMoving window \r\n\r\nJe tiež oknovou metódou dohľadu. Časové okno sa môže kontinuálne posúvať po Äasovej osi. Implementácia je však zložitejšia. \r\n\r\nExponentially Weighted Moving Average (EWMA) algoritmus \r\n\r\nJe zložitejší, ale úÄinný mechanizmus dohľadu nad záťažou multiplexu. Pracuje podobne ako Jumping window, ale poÄet buniek v Äasovom okne je premenlivý.', '', 0),
(212, 6, 211, 1, '2009-05-03 17:23:16', 1, 1, '2009-05-03 17:00:00', '', '', 'Adresácia', '<p> </p>\r\n<p>     Jeden z najdôležitejších prínosov UNI 3.1 špecifikácie je definícia adresácie v ATM sieťach. Každý signalizaÄný protokol vyžaduje príslušnú adresnú štruktúru, ktorá umožňuje signalizaÄným protokolom identifikovať zaÄiatoÄné a cieľové zariadenie. <br /><br />     ITU-T definovalo adresáciu v doporuÄení E.164 pre verejné B-ISDN siete. Nakoľko táto adresácia je urÄená pre verejné siete a taktiež nie je vhodná pre použitie v privátnych sieťach, ATM Fórum definovalo rozšírenú adresáciu urÄenú predovšetkým pre privátne siete. Základom tejto rozšírenej adresnej schémy bol adresný formát OSI NSAP (Network Service Access Point). Hoci formát ATM adries nie je NSAP, Äasto je táto adresná schéma oznaÄovaná ako "NSAP", nakoľko podobnosť je veľká. <br /><br />     Veľkosť NSAP ATM adries je 20 bajtov. Je zložená z troch komponentov:<br /><br />AFI (Authority and Format Identifier) - identifikuje typ a formát poľa IDI. <br />IDI (Initial Domain Identifier) - identifikuje typ a štruktúru adresy <br />DSP (Domain Specific Part) - adresa, ktorá slúži pre smerovanie signalizaÄných správ.<br /><br /><br />     ATM Fórum definovalo tri typy adries:<br /><br />DCC formát - IDI položka obsahuje kód krajiny DCC (Data Country Code). Toto kódovanie je definované v doporuÄení ISO 3166. <br />ICD formát - IDI položka obsahuje kód ICD (International Code Designator) nie-ktorej organizácie, tak ako boli registrované Britskou štandardizaÄnou inštitúciou. Podrobnejšie informácie je možné nájsť v doporuÄení ISO 6523 <br />NSAP kódovaný E.164 formát - IDI položka je ATM adresa typu E.164.</p>\r\n<p>     DSP pole je rozdelené na tri položky:<br /><br />HO-DSP (High Order DSP) - táto položka je sieťová Äasť adresy, umožňuje flexibilnú a mnohoúrovňovú adresnú štruktúru. Táto štruktúra je rozonávaná maskou. Je to analogický princíp, ktorý je používaný v IP sieťach. <br />ESI (End Systém Identifier) - 48-bitová IEEE MAC adresa. <br />SEL (Selector) - táto položka slúži na multiplexáciu tokov v koncovom ATM zariadení.</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(211, 6, 96, 8, '2009-05-11 18:13:56', 2, 1, '2009-05-03 17:00:00', '', '', 'UNI rozhranie', '<p> </p>\r\n<p><strong>User-to-Network Interface (UNI)</strong><br /><br />     Každé rozhranie medzi ATM prepínaÄom a ATM koncovým uzlom sa nazýva User-Network Interface (UNI). Koncové zariadenie je potrebné chápať z pohľadu konkrétnej ATM siete, t. j., že ním môže byť napr. aj smerovaÄ s ATM rozhraním, resp. privátna sieť, pripojená k verejnej sieti.<br /><br />     UNI sa rozdeľuje na privátne UNI (Private UNI) a verejné UNI (Public UNI) podľa toho, Äi sa jedná o pripojenie koncového bodu v privátnej ATM sieti alebo pripojenie tohto bodu prípadne ATM prepínaÄa k verejnej ATM sieti - sieti poskytovateľa verejných prenosových služieb.<br /><br />     OdporúÄania ITU-T I.413, I.430, I.432 popisujú Public UNI, špecifikácie ATM Fóra UNI v 3.1 definujú oba typy rozhraní, Public UNI aj Private UNI. ReferenÄná konfigurácia pre B-ISDN podľa ITU-T sú uvedené na obr. 3.20. ReferenÄná konfigurácia obsahuje: <br /><br />funkÄné skupiny: B-NT1, B-NT2, B-TE1, TE2 alebo B-TE2, B-<br />referenÄné body: TB, SB, a R<br /><br />     Pre odlíšenie od referenÄnej konfigurácie pre N-ISDN sa používa písmeno B. FunkÄné skupiny sú ekvivalentné funkÄným skupinám definovaným v odporúÄaní ITU-T I.411. Rozhrania v referenÄnom bode R môžu alebo nemusia mať širokopásmové vlastnosti. Rozhrania TB, SB budú podporovať všetky ISDN služby.<br /><br />B-NT1 (Broadband Network Termination) - zahŕňa funkcie, ktoré odpovedajú fyzickej vrstve referenÄného modelu B-ISDN<br /><br />B-NT2 (Broadband Network Termination) - zahŕňa funkcie fyzickej, ale aj funkcie vyšších vrstiev referenÄného modelu B-ISDN. V prípade, že B-NT2 neexistuje, sú referenÄné body TB a SB identické.</p>\r\n<p><img src="siete/7593.uni_rozhranie.jpg" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                              Obr. 21 ReferenÄná konfigurácia pre B-ISDN</p>\r\n<p><strong>     </strong></p>\r\n<p><strong>     B-TE (Broadband Terminal Equipment)</strong> - zahŕňa funkcie fyzickej, ale aj funkcie vyšších vrstiev referenÄného modelu B-ISDN<br /><br /><strong>     B-TE1 (Broadband Terminal Equipment 1)</strong> - zahŕňa funkcie, ktoré odpovedajú funkÄnej skupine B-TE a má rozhranie, ktoré vyhovuje B-ISDN rozhraniu SB alebo TB<br /><br /><strong>     B-TE2 (Broadband Terminal Equipment 2)</strong> - zahŕňa funkcie, ktoré odpovedajú funkÄnej skupine B-TE, ale má rozhranie, ktoré neodpovedá doporuÄeniam ITU-T alebo odpovedá doporuÄeniam pre iné rozhranie ako BISDN UNI.<br /><br /><strong>     B-TA (Broadband Terminal Adaptor)</strong> - zahŕňa funkcie fyzickej, ale aj funkcie vyšších vrstiev referenÄného modelu B-ISDN. Umožňuje pripojenie B-TE2 alebo TE2 na B-ISDN UNI rozhranie.</p>\r\n<p> </p>', '', 0);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(190, 9, 187, 3, '2009-05-04 09:03:32', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'QoS parametre', '<p>QoS (Quality of Service) parametre sa rozdeľujú na dve kategórie: <br />1. QoS parametre, ktoré sú dohadované medzi sieťou a koncovým systémom poÄas vytvárania spojenia: <br /><br />-Zmena oneskorenia bunky (CDV - Cell Delay Variation) <br />-Je zmena oneskorenia bunky pri spojení. KeÄže procesing nutný pri prechode bunky sieťou sa môže meniť, aj oneskorenie bunky je variabilná hodnota. <br />-Maximálne prenosové oneskorenie bunky (Max CDT - Maximum Cell Transfer Delay) <br />-Je to maximálne prenosové oneskorenie bunky. Oneskorenie bunky je Äas od zaslania prvého bitu ATM bunky na rozhraní UNI v mieste vzniku spojenia  (volajúceho) po existenciu posledného bitu bunky na UNI v mieste prijímaÄa (volaného). <br /><br />Rozlišujeme dve Äasti oneskorenia bunky: <br /><br />      -<strong>propagation delay</strong> (oneskorenie prenosom) <br />       je dané fyzickým Äasom potrebným pre prenesenie signálu cez médiá.<br /><br />      -<strong>processing delay</strong> (oneskorenie spracovaním) <br />       je dané Äasom potrebným na spracovanie buniek poÄas prenosovej cesty. <br /><br />Vo všeobecnosti má ATM spojenie fixné prenosové oneskorenie a variabilné oneskorenie spracovaním. <br />Pomer stratených buniek (CLR - Cell Loss Ratio) - je to pomer medzi chybnými bunkami a sumou dobrých a chybných buniek v ATM spojení. Čím je menšie CLR, tým je kvalita spojenia lepšia. <br /><br />2. QoS parametre, ktoré sa nedohadujú: <br /><br />Pomer chybných buniek (CER - Cell Error Ratio) - je to pomer medzi poškodenými bunkami a všetkými bunkami v spojení. Čo je poškodená bunka však nie je presne definované a poÄet poškodených buniek sa získa meraním multiplexu mimo prevádzky. <br /><br />Pomer závažne chybných blokov buniek (SECBR - Severely Errored Cell Block Ratio) - je to pomer medzi poÄtom vážne (severely) poškodených bunkových blokov a celkovým poÄtom blokov buniek vyslaných za jednotku Äasu. <br /><br />Vážne poškodená bunka (severely errored cell) je definovaná podľa ATM Forum ako stratená, alebo chybne vložená bunka, Äo sa líši od definície ITU-T, ktorá definuje vážne poškodenú bunku podľa poÄtu chybných bitov v hlaviÄke. Podľa ATM Forum ak poÄet stratených, alebo chybne vložených buniek v bloku presiahne hodnotu M (zatiaľ nešpecifikovaná hodnota), blok je považovaný za vážne poškodený blok buniek. <br /><br />Pomer zle vložených buniek (CMR - Cell Misinsertion Ratio) - je pomer medzi zle vloženými bunkami a sumou vložených a všetkých buniek v ATM spojení.</p>\r\n<p>Prevádzkový kontrakt špecifikuje dohadované charakteristiky VP/VC spojenia na UNI (User Network Interface) rozhraní. <br />Prevádzkový kontrakt pozostáva z <br />           -prevádzkového deskriptora spojenia <br />           -sady QoS parametrov pre každý druh ATM spojenia <br /><br />Hodnoty parametrov prevádzkového kontraktu môžu byť špecifikované explicitne alebo implicitne. Hodnota parametra je explicitne špecifikovaná v inicializaÄnej správe pre zostavenie spojenia. To môže byť realizované pomocou signalizácie pre SVCs (Switched Virtual Connections) alebo cez sieťový manažment (Network Management System - NMS) pre PVCs (Permanent Virtual Connections). Hodnota parametra je implicitne špecifikovaná, keÄ je urÄená sieťou (urÄitá prednastavená hodnota).</p>', '', 0),
(191, 9, 187, 4, '2009-05-04 08:43:13', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Kategórie služieb v ATM', '<p>     ATM bola koncipovaná ako viacslužbová technológia. Zavedenie nových kategórii služieb v ATM znamená, že ATM može poskytovať neobmedzený rozsah aplikácii. Používateľ má flexibilný prístup k sieťovým prostriedkom a môže dosiahnuť uspokojivý kompromis medzi výkonnosťou a cenou. Sieťoví operátori sú schopní flexibilne rozdeliť sieťové prostriedky medzi rozliÄných používateľov a uspokojiť ich potreby s ohľadom na cenu. Zavedením nových kategórii služieb sa zvyšuje úžitok ATM siete. Kategorizácia služieb poskytla možnosť používateľovi vybrať si špecifickú kombináciu prevádzkových a výkonnostných parametrov. Pre každu kategóriu je daná prevádzka, ktorou bude služba zaťažovať sieť a sú dané parametre kvality služby (QoS – Quality of Service), ktoré sú od siete vyžadované. <br /><br />ATM Forum definovalo nasledovné kategórie služieb:</p>\r\n<p>  <strong>Služba s konštantnou bitovou rýchlosťou <br />  Služba reálneho Äasu s variabilnou bitovou rýchlosťou <br />  Služba bez požiadavky reálneho Äasu s variabilnou bitovou rýchlosťou <br />  Služba s nešpecifikovanou bitovou rýchlosťou <br />  Služba s dostupnou bitovou rýchlosťou </strong></p>\r\n<p>Ďalej sa týmto kategóriám budeme venovať podrobnejšie.</p>\r\n<p> <br /><br /><br /><strong>Služba s konštantnou bitovou rýchlosťou (CBR - Constant Bit Rate) <br /><br /></strong>     Služba s konštantnou bitovou rýchlosťou v reálnom Äase požaduje konštantné (statické) prenosové pásmo poÄas trvania celého spojenia. Toto pásmo je dané špiÄkovou hodnotou rýchlosti prenosu buniek (Peak Cell Rate - PCR). CBR služby sú urÄené pre aplikácie v reálnom Äase, ktoré vyžadujú vysokú Äasovú transparentnosť - hlas, video, circuit emulation všeobecne. Služba je pre používateľa obdobná prenajatému vedeniu v dnešných sieťach, pretože poplatky budú úÄtované za konštantné prenosové pásmo, aj keÄ ho používateľ nevyužije. <br /><br /><strong>Služba reálneho Äasu s variabilnou bitovou rýchlosťou</strong> (rt-VBR, Real-Time Variable Bit Rate) <br /><br />     Služba s premenlivou bitovou rýchlosťou v reálnom Äase požaduje premenlivé prenosové pásmo, ale vyžaduje Äasovú transparentnosť. Je urÄená tiež pre hlasové a video aplikácie. rt-VBR služby sú charakterizované parametrami PCR - Peak Cell Rate, SCR – Sustainable Cell Rate a MBS – Maximum Burst Size. PCR je definované v predchádzajúcej kategórii služieb, SCR popisuje horné hranice priemernej prenosovej rýchlosti buniek a MBS urÄuje maximálne dĺžky zhlukov buniek. Pre používateľa je zaruÄená minimálna prenosová šírka pásma, daná parametrom SCR, ale môže ju prekroÄiť do maximálnej hodnoty PCR v urÄitých medziach, ktoré sú dané hodnotou MBS. <br /><br /><strong>Služba bez požiadavky reálneho Äasu s variabilnou bitovou rýchlosťou</strong> (nrt-VBR, Non-Real-Time Variable Bit Rate) <br /><br />     Služba s premenlivou bitovou rýchlosťou bez potreby prenosu v reálnom Äase je urÄená pre aplikácie bez Äasovej transparentnosti s premenlivou (bursty) prenosovou rýchlosťou. Služba je charakterizovaná parametrami PCR, SCR a MBS. Služby VBR sú zatiaľ najviac používanými službami u existujúcich prevádzkovateľov verejných ATM sietí. <br /><br /><strong>Služba s nešpecifikovanou bitovou rýchlosťou </strong>(UBR – Unspecified Bit Rate) <br /><br />     Služba s nešpecifikovanou bitovou rýchlosťou je urÄená pre aplikácie bez Äasovej transparentnosti (non-real-time) bez garancie kvality služieb (QoS). Od zdroja takejto služby sa nevyžaduje, aby špecifikoval požadované prenosové pásmo. Takáto služba je niekedy nazývaná Best Effort Service. Túto kategóriu služieb môžu využívať poÄítaÄe na klasickú poÄítaÄovú komunikáciu (prenos súborov), alebo na e-mail. Je to vlastne služba pre nekritické aplikácie, kde môže dôjsť k strate buniek a nie je garantované prenosové pásmo. Táto služba by mala byť cenovo najvýhodnejšia. <br /><br /><strong>Služba s dostupnou bitovou rýchlosťou </strong>(ABR - Available Bit Rate) <br /><br />     Služba s dostupnou bitovou rýchlosťou je urÄená pre dátové prenosy, ktoré môžu tolerovať zmenu prenosového pásma a tolerujú tiež neoÄakávané oneskorenie buniek. ABR spojenie využíva dostupné prenosové pásmo v multiplexe, ktoré by ináÄ nebolo nevyužité. ABR služba je charakterizovaná parametrami Peak Cell Rate (PCR) a Minimum Cell Rate (MCR). MCR urÄuje minimálnu rýchlosť prenosu buniek, ktorá je akceptovaná službou. Hodnota MCR môže byť aj nula. Používateľ má právo používať hodnoty prenosovej rýchlosti medzi PCR a MCR. V prípade, že hrozí preťaženie siete, používateľ dostane pokyn na zníženie prenosovej rýchlosti, v prípade, že sa uvoľní kapacita multiplexu, prenosová rýchlosť môže byť zvýšená.</p>', '', 0),
(192, 9, 0, 9, '2009-05-04 08:43:32', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'ATM a LAN', '<p>     Vzhľadom na obrovskú inštalovanú bázu súÄasných lokálnych sietí (LAN) a pre ne vyvinutých protokolov, je podmienkou nasadenia ATM technológie jej interoperabilita so súÄasnými sieťovými architektúrami. Problematikou prenosu LAN komunikácie pomocou ATM sa zaoberajú viaceré špecfikácie. Medzi najrozšírenejšie z patria:</p>\r\n<p>        -LANE (LAN Emulation) <br />        -IPOA (IP over ATM) <br />        -MPOA (Multiprotocol over ATM) <br /><br />     LANE a neskôr MPOA boli riešenia, ktoré ponúklo ATM Fórum, iným riešením bol štandard IPOA organizácie IETF. Všetky z ponúkaných riešení majú svoje špecifiká a v koneÄnom dôsledku použitie tej-ktorej špecifikácie najviac záleží od konkrétnej situácie. Jednotlivé špecifikácie sú Äalej popísané podrobnejšie a na záver je uvedené ich vzájomné porovnanie a zhodnotenie.</p>', '', 0),
(193, 9, 192, 1, '2009-05-04 08:43:53', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'LAN Emulation', '<p>     Hlavným zmyslom LAN Emulácie je umožniť terajším sieťovým aplikáciám a protokolom pracovať bez zmeny aj nad ATM sieťou s tým, že ATM sieť je použitá ako chrbtica na prepojenie terajších sietí. Bola navrhnutá tak, aby umožnila rovnako priame pripojenie ATM koncových uzlov, ako aj koncových uzlov pripojených cez prepínaÄe a smerovaÄe, pracujúce na druhej vrstve modelu OSI. Pretože jedným z cieľov ATM je umožnenie globálnej interkonektivity, je navrhnutá tiež tak, aby umožňovala vytvorenie viacerých emulovaných LAN na jednej fyzickej ATM sieti. Pri použití terajších sieťových protokolov, ako sú IPX a IP, máme dve možnosti ich implementácie v ATM sieti. Tou prvou je priame mapovanie sieťových adries do ATM adries, známa ako natívny mód, viz. obr.1.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="lane_obr1.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: left">                                                                      Obr.1 Mapovanie sieťových adries - natívny mód a LANE <br /><br />     Tu sme na jednej strane schopný využiť jednu z hlavných výhod ATM - podporu rôznych požiadaviek na kvalitu prenosu (QoS), na druhej strane musíme použiť nové sieťové ovládaÄe a nové natívne ATM aplikácie, využívajúce ATM API (Application Program Interface). Druhou možnosťou je práve LAN Emulácia (LANE). Tu síce môžeme použiť terajšie sieťové ovládaÄe pripojených zariadení a terajších aplikácií bez zmeny, prichádzame ale práve o možnosť využiť QoS (Quality of Service).</p>\r\n<p style="text-align: left">Ako je už zrejmé z názvu, základnou funkciou LANE je emulácia LAN nad ATM sieťou. LANE teda zabezpeÄuje hlavne nasledovné komunikácie:</p>\r\n<p style="text-align: left">                   <strong>-chod LAN aplikácií cez ATM sieť <br />                        -prepojenie sietí LAN cez ATM sieť <br />                        -prepojenie ATM pracovných staníc navzájom a ich prepojenie so sieťami LAN <br /><br /></strong>     Konkrétne bol definovaný mechanizmus pre emuláciu sietí Ethernet IEEE 802.3 a Token Ring 802.5 (viz. obr.2, 3). LANE protokol neumožňuje emuláciu FDDI sietí a preto je nutné pakety formátu FDDI najprv previesť pomocou mostu alebo prepínaÄa na pakety Ethernet Äi Token Ring. Pripojenie siete Fast Ethernet a 100VG-AnyLAN našťastie nepredstavuje žiadny problém, pretože tieto 100 Mb technológie používajú tiež formáty paketov 802.3 Äi 802.5. LANE služba v skutoÄnosti emuluje MAC (Medium Access Control) podvrstvu v druhej vrstve (Data Link Layer) protokolového modelu LAN. Z pohľadu LAN sa sieť ATM javí ako Äaľšia MAC podvrstva v sieti. LANE protokol definuje rozhranie pre súÄasné protokoly vyššej, t.j. sieťovej vrstvy. Pakety týchto sieťových protokolov sú potom posielané cez ATM sieť zapuzdrené v jednom z dvoch možných LANE MAC rámcoch. Z toho vyplýva nasledovné obmedzenie. Aplikácie a protokoly, ktoré sú tesne zviazané s MAC vrstvou a s prenosovým médiom, ako je napr. SMT/Token Management a CSMA/CD, nebudú pracovať, pretože v LANE nemôže byť samozrejme emulovaný riadiaci protokol prístupu k médiu (hviezdicová topológia a spojová orientácia ATM). LANE protokol spôsobuje, že ATM sieť vyzerá ako sieť typu Ethernet nebo Token Ring, je len podstatne rýchlejšia. Výhodou je možnosť použitia terajších protokolov vyšších vrstiev aj sieťových ovládaÄov, ako sú ODI (Open Datalink Interface od firmy Novell) alebo NDIS (Network Driver Interface Specification od firmy Microsoft ), pretože LANE protokol im poskytuje rovnaké rozhranie, ako existujúce MAC protokoly.</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="lane_obr2.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: left">                                                                 Obr.2 Typická konfigurácia LANE - emulácia siete Ethernet</p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="lane_obr3.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: left"><br />                                                                   Obr.3 Typická konfigurácia LANE - emulácia siete Token Ring</p>', '', 0),
(194, 9, 192, 2, '2009-05-04 08:44:15', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'LANE protokol', '<p style="text-align: left">     Nasledujúci obrázok zobrazuje základnú architektúru vrstiev LANE protokolu. <br /><br /></p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="lane_obr4.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: left">                                                                          Obr.4 Základná architektúra LAN protokolu <br /><br />  <br /><br /><strong>ATM host vybavený ATM NIC </strong><br /><br />     ATM NIC (Network Interface Card) s implementovanou LANE funkciou komunikuje štandardnými sieťovými protokolmi a používa štandardné sieťové ovládaÄe, ako by bol pripojený ku klasickej LAN. Cieľom LANE protokolu je totiž "klamať" hornej MAC vrstve (v ktorej pracujú sieťové ovládaÄe), že to, Äo leží pod nimi, je štandardný Ethernet nebo Token Ring. Podstatný rozdiel je len v možnej rýchlosti tohoto rozhrania. <br /><br /><strong>LAN-ATM prepínaÄ, most alebo smerovaÄ</strong><br /><br />     Používa na strane ATM siete rovnakú emuláciu MAC vrstvy ako ATM host v predchádzajúcom prípade. Rozhranie do štandardnej LAN zostáva samozrejme nezmenené. Ale práve spôsob práce mostov a prepínaÄov so smerovacími tabuľkami prináša podstatnú komplikáciu do LANE protokolu. Tieto tabuľky totiž nie sú po sieti propagované (základnou úlohou mostu je odtieniť jednotlivé segmenty od seba a "samouÄenie" sa poÄúvaním, ktoré MAC adresy sú na ktorom rozhraní). Hlavnou úlohou LANE je pritom priame mapovanie MAC adries do ATM adries, aby bola umožnená priama konektivita medzi jednotlivými LANE koncovými uzlami. To ale práve vyžaduje znalosť umiestnenia aj LAN host uzlov, ktoré sú "schované" za mostami a prepínaÄmi, pripojenými do ATM siete. <br /><br /><strong>ATM prepínaÄ </strong><br /><br />     Prenáša dáta LANE protokolu transparentne cez ATM sieť rovnakým spôsobom ako akékoľvek dáta ostatných ATM spojení a protokolov, založených na overlay modeli, a to pri použití štandardnej signalizácie. Pre LANE tak možno použiť štandardné ATM prepínaÄe, aj keÄ riadiace prvky LANE sa väÄšinou implementujú práve do týchto prepínaÄov. <br /><br /><strong>LAN host </strong><br /><br />     Na strane štandardnej LAN ilustruje veľkú výhodu LANE, ktorá spoÄíva v tom, že pre zabezpeÄenie konektivity s ATM uzlami danej ELAN nie je treba nijako meniť konfiguráciu tohoto štandardného LAN klienta. Tým je umožnená jednoduchá migrácia k ATM technológií, ktorou sú vybavené hlavne kritická miesta siete, zmysle šírky pásma, a väÄšina klientských uzlov môže zostať nezmenená</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>', '', 0),
(195, 9, 192, 3, '2009-05-04 08:44:34', 2, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'IPOA', '<p><strong>IPOA (IP over ATM)</strong></p>\r\n<p>     Štandard Classical IP over ATM predstavuje Äaľšiu možnosť, ako vyriešiť prepojenie existujúcich LAN sietí pomocou ATM technológie. Jednou z predností tohto štandardu je jeho jednoduchosť a tiež to, že si nevyžaduje žiadne zmeny v konvenÄnej sieti, založenej na smerovaÄoch. Tento štandard je aj relatívne rozšírený, hlavne z dôvodu, že bol dostupný skôr ako LANE a v Äistých IP sieťach poskytuje potenciálne výkonnostné výhody. Taktiež väÄšina ATM zariadení (ATM adaptéry, ATM rozhrania smerovaÄov) podporujú špecifikáciu tohto štandardu, priÄom vzájomná spolupráca zariadení rôznych výrobcov je na dobrej úrovni. K hlavným rysom Classical IP over ATM patrí schopnosť pracovať ako s pevnými virtuálnymi okruhmi (PVC), tak s prepínanými virtuálnymi okruhmi (SVC) a tiež podpora logických IP podsietí (LIS). Kompletná špecifikácia tohto štandardu je uvedená v dokumente RFC 1577.</p>', '', 0),
(196, 9, 195, 1, '2009-05-04 08:44:44', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Využitie IPOA', '<p>     IP over ATM je široko používaný hlavne v sieťach technických pracovných staníc, kde je IP protokol používaný najbežnejšie a v chrbticových sieťach, ktoré sú Äasto založené len na tomto protokole. V obidvoch týchto prostrediach tak umožňuje prevádzku protokolov vyšších vrstiev (TCP, UDP) a aplikácií (FTP, WWW, NFS), ktoré sú založené na protokole IP priamo po sieti ATM. Základným cieľom špecifikácie je umožniť vysielať IP datagramy a požiadavky ATMARP (ATM Address Resolution Protocol) a odpovedí po <strong>ATM vrstve AAL5</strong> (ATM Adaptation Layer).</p>', '', 0),
(197, 9, 195, 2, '2009-05-04 08:45:33', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Základná charakteristika IPOA', '<p>     Hlavnými charakteristikami tohto štandardu sú:rovnaká veľkosť MTU (Maximum Transfer Unit) pre všetky VC (Virtual Conection) v LI</p>\r\n<p>          - zapuzdrenie LLC/SNAP pre IP pakety <br />          - IP adresy sú prevedené na ATM adresy pomocou ATMARP služby <br />         - jedna IP podsieť je použitá pre veľa uzlov a smerovaÄov a každé VC spojenie je priame pre uzly v rámci jednej LIS (Logical IP Subnet) <br />          - zachovaná end-to-end IP smerovacia architektúra <br />           - vysielanie a prijímanie prebieha po vrstve AAL5 <br /><br />Na to, aby sme mohli datagramový protokol IP prevádzkovať na spojovo orientovanej ATM sieti, potrebujeme mať definované:</p>\r\n<p>               - schému pre zapuzdrenie paketov <br />               - schému pre mapovanie IP adries do ATM adries <br />               - pravidlá pre zostavovanie a ukonÄenie spojenia SVC medzi uzlami <br /><br />Tieto pravidlá sú definované pre jednotlivé logické podsiete LIS (Logical IP Subnet).</p>', '', 0),
(198, 9, 195, 3, '2009-05-04 08:46:16', 1, 1, '2009-05-02 21:00:00', '', '', 'Logické IP podsiete - Logical IP Subnets (LIS)', '<p>     LIS tvoria uzatvorené administratívne domény, ktoré operujú a komunikujú na ATM sieti nezávisle na sebe (tvoria vlastné virtuálne siete). ATM uzly komunikujú v rámci jednej LIS medzi sebou priamo, s uzlami mimo tejto LIS (napríklad v inej podsieti) musia komunikovať cez ATM smerovaÄ napriek tomu, že medzi nimi môže byť priame fyzické ATM spojenie. IP uzly (stanice, smerovaÄe) pracujúce v sieti ATM potrebujú pre správnu Äinnosť v LIS nasledovnú konfiguráciu:</p>\r\n<p>  - každý Älen musí mať rovnakú IP sieť, aj sieťovú masku <br />  - každý Älen v LIS musí byť priamo pripojený na ATM sieť <br />  - každý Älen mimo LIS musí byť prístupný cez smerovaÄ <br />  - každý Älen v LIS, ktorý používa SVC, musí mať mechanizmus na prevod IP adresy na ATM adresu cez ATMARP a spätný prevod cez InATMARP <br />  - každý Älen v LIS, používa PVC, musí mať mechanizmus na prevod VCna IP adresu pomocou InATMARP <br />  - každý Älen v LIS musí byť schopný komunikovať cez ATM so všetkými ostatnými Älenmi v tej istej LIS</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: center;"><img src="ipoa_obr01.gif" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p> <br />                                                                                         Obr.1 LIS - Logical IP Subnet <br /><br />Každá IP stanica pripojená do ATM siete musí mať implementované tieto ATM špecifikácie:</p>\r\n<p>  - ATM hardvérovú adresu (ATM$ha), Äo je ATM adresa individuálnej IP stanice <br />  - ATMARP Request Address (ATM$arp-req), Äo je ATM adresa individuálneho ATMARP servera umiestneného v danej LIS ( v prípade PVC spojenia môže byť tento parameter nastavený na nulu a IP stanica nemusí komunikovať s ATMARP serverom) <br /><br />     DoporuÄuje sa, aby smerovaÄ zabezpeÄujúci fungovanie LIS na ATM sieti bol tiež schopný spájať viacero LIS. Tento smerovaÄ zabezpeÄujúc spojenie medzi rôznymi LIS musí podporovať viacnásobné nastavenie parametrov (pre každú pripojenú LIS) a každé jednotlivé nastavenie špecifikuje IP sieť/sieťovú masku pre danú LIS. DoporuÄuje sa tiež aby táto podpora viacnásobných LIS bola poskytnutá na jednom fyzickom ATM interface, ktorý má jednu alebo viac individuálnych ATM koncových adries. KeÄ použijeme NSAPA adresovanie, nepotrebujeme použiť viacej identifikátorov koncových zariadení ESI (End System Identifiers). Posledný oktet v NSAPA je NSAPA Selector (SEL), ktorý môže byť použitý na diferencovanie až 256 rôznych LIS pre jedno ESI.</p>', '', 0),
(199, 9, 195, 4, '2009-05-04 08:46:32', 1, 1, '2009-05-02 22:00:00', '', '', 'Typy spojení v IPOA', '<p><strong>PVC spojenie </strong><br /><br />     Pri konfigurácii pevných virtuálnych okruhov PVC sa mapujú IP adresy do virtuálnych spojení medzi uzlami manuálne. Administrátor musí každému uzlu nastaviť lokálnu tabuľku adries, ktorá urÄuje, aké virtuálne spojenie zodpovedá jednotlivým adresám. Tento prácny postup sa dá použiť len pri malých, statických sieťach. Každá IP stanica musí mať mechanizmus (napr. manuálne nastavenie), ktorý mu umožňuje urÄiť, ktoré PVC sa použije. Všetky IP uzly podporujúce PVC by mali podporovať použitie InATMARP (Inverse ATM Address Resolution Protocol). KeÄ je cieľová, alebo zdrojová ATM adresa neznáma, prislúchajúca položka v <strong>InATMARP</strong> pakete vyjadrujúca dĺžku musí byť nulová. <br /><br /><strong>SVC spojenie</strong> <br /><br />     Pri väÄších a dynamicky sa meniacich sieťach je nutné použiť prepínané virtuálne okruhy SVC. V tom prípade musí byť definovaný postup, ktorým sa na vyžiadanie bude mapovať IP adresy do ATM adries a virtuálnych spojení. Tento postup spoÄíva vo vyslaní požiadavky stanicou pomocou tzv. ATMARP protokolu (ATM Address Resolution Protocol) a jeho spracovanie tzv. ATMARP serverom. <strong>ATMARP</strong> je taký istý protokol ako ARP protokol, len používa rozšírenia potrebné pre podporu ARP v ATM prostredí. To isté platí aj pre InATMARP protokol. ATMARP server musí byť zadefinovaný v každej LIS a rieši požiadavky staníc, ktoré si prajú vysielať, na ATM adresy cieľových IP staníc. ATMARP server môže byť realizovaný ako softwarový modul, bežiaci na niektorom sieťovom servery alebo stanici, Äastejšie je však zabudovanie tejto funkcie do niektorého ATM prepínaÄe, alebo smerovaÄa. Nie je špecifikované, akým spôsobom stanica ATMARP server nájde, väÄšinou sa musí jeho adresa nastaviť pre stanice manuálne. V každom prípade prvým krokom po inicializácii stanice je nadviazanie spojenia s týmto serverom a registrácia. Server inverznou požiadavkou získa IP adresu stanice a uloží si ju do svojej tabuľky adries. Server si svoju lokálnu tabuľku adries udržuje stále aktuálnu pri minimálnej veľkosti tým, že nepoužité položky sa po 20 minútach mažú. Klient si tiež vytvára lokálnu tabuľku, priÄom maximálnu životnosť hodnoty v jeho tabuľke je 15 minút. Stanice si potom udržujú stále otvorené spojenie so serverom, alebo sa pravidelne opakovane pripájajú k "obÄerstveniu" svojej adresy.</p>', '', 0),
(200, 9, 195, 5, '2009-05-04 08:46:53', 1, 1, '2009-05-02 22:00:00', '', '', 'Obmedzenia IPOA', '<p>     Relatívna jednoduchosť štandardu Classical IP over ATM so sebou taktiež prináša aj niektoré nedostatky. Jedným z najvýznamnejších obmedzení je nemožnosť nadväzovania priamych spojení medzi uzlami v tej istej ATM sieti, ktoré sa ale nachádzajú v rôznych LIS. K Äalším kritizovaným nedostatkom patrí tiež to, že tento štandard nerieši nijakým špecifickým spôsobom problematiku skupinového vysielania - multicast. Na rozdiel od LANE (BUS server), IPOA síce môže byť použitý pre mapovanie IP adries skupinového vysielania na ATM adresy, nerieši ale problematiku zaÄlenenia uzlov LIS do skupiny pre IP skupinové vysielanie, ani vytvorenie zodpovedajúcej ATM skupiny. Návrhom na riešenie toho problému je MARS ( Multicast Address Resolutin Server). Ten rieši mapovanie skupinového vysielania IP do služieb rozhrania UNI 3.0/3.1 spojovo orientovaného ATM. Ako komplexné riešenie sa ale ukazuje nový štandard MPOA, ktorý ponúka ucelené riešenie uvedených nedostatkov.</p>', '', 0),
(208, 6, 96, 5, '2009-05-11 18:42:46', 8, 1, '2009-05-03 16:00:00', '', '', 'ATM vrstva, Äasť 1', '<p> </p>\r\n<p>     Základnou funkciou ATM vrstvy je prenos informaÄných jednotiek - buniek od zdroja k cieľovému uzlu siete tak, aby bola v každom okamžiku zabezpeÄená kvalita spojenia, ktorá je definovaná predovšetkým stratami a oneskorením.</p>\r\n<p>Funkcie, ktoré musí ATM vrstva zabezpeÄovať: <br /><br />urÄenie a vyplnenie VPI / VCI identifikátorov v záhlaví bunky <br />multiplexovanie buniek a ich prepínanie <br />vytvorenie a vyplnenie záhlavia ATM bunky, okrem HEC <br />kontrola toku buniek <br />riadenie priepustnosti <br />dodržiavanie QoS parametrov <br />riadenie siete pomocou riadiacich buniek</p>\r\n<p><img src="siete/image003.jpg" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                               Obr. 14 Mapovanie ATM buniek do STM rámca SDH  </p>', '', 0),
(207, 6, 96, 4, '2009-05-08 17:31:47', 0, 1, '2009-05-03 16:00:00', '', '', 'Fyzická vrstva', '<p>     Ako bolo uvedené, fyzická vrstva je zložená z dvoch podvrstiev: podvrstva fyzického média Physical Medium Dependent Sublayer a prevodnej podvrstvy (Transmission Convergence - TC), ktorá zabezpeÄuje prevod toku buniek z ATM vrstvy na tok bitov. Fyzická vrstva pre UNI je popísaná v ITU odporúÄaní I.432 a v ATM Fórum ATM UNI špecifikáciách.<br /><br /><strong>Physical Medium Sublayer</strong> (Podpora fyzického média)<br /><br />     Táto podvrstva je zodpovedná za správny prenos a príjem bitov na príslušnom fyzickom médiu. Funkcie, ktoré musí zabezpeÄovať, sú skutoÄne závislé na fyzickom médiu (optické, elektrické vlastnosti). Navyše, táto vrstva musí zabezpeÄiť správnu bitovú synchronizáciu na prijímajúcej strane, to znamená, že jej súÄasťou je aj funkcia vkladania požadovanej bitovo-Äasovej informácie do toku bitov a kódovanie. Podrobný popis je možné nájsť v používaných fyzických rozhraniach definovaných ATM Fórum a v ITU odporúÄaniach G.703 pre elektrické prenosové systémy a v G.957 pre optické prenosové systémy.<br /><br /><strong>Transmission Convergence Sublayer</strong> (Podpora prenosovej konvergencie)<br /><br />     Na tejto úrovni rozoznávame takisto ATM bunky, ako aj tok bitov. Rozoznávame bunky informaÄné, ktoré prichádzajú alebo sú posielané do vyššej ATM vrstvy, Äalej bunky roviny manažmentu na úrovni fyzickej vrstvy - PL-OAM (Physical Layer Operational and Maintenance) bunky, ktoré zabezpeÄujú prenos OAM správ medzi dvoma systémami a bunky prázdne, ktoré sú generované za úÄelom dodržania konštantnej prenosovej rýchlosti, ktorá je daná príslušným prenosovým systémom. Na vysielajúcej strane sú v prípade potreby (nedostatok informaÄných buniek) vkladané do toku a prijímajúca strana zabezpeÄí ich zrušenie. Táto funkcia je nazývaná ako cell rate uncoupling/decoupling.<br /><br />     Prvou funkciou na strane vysielaÄa je zabezpeÄenie záhlavia bunky pomocou cyklického generaÄného polynómu. ZabezpeÄovací mechanizmus je nazývaný ako Header Error Check - HEC a umožňuje korekciu chyby jedného bitu a detekciu viacnásobnej bitovej chyby. Ďalšou funkciou je tzv. scrambling - jedná sa o funkciu, ktorá eliminuje dlhé postupnosti núl alebo jednotiek, ktoré zvyšujú pravdepodobnosť straty synchronizácie. Ďalej nasleduje prevod buniek na tok bitov a adaptácia toku bitov na používaný prenosový systém. Používanými prenosovými systémami sú Synchronous Digital Hierarchy - SDH, popísaný v ITU odporúÄaní G.709, Äalej Plesiosynchronous Digital Hierarchy - PDH, ktorý je popísaný v ITU odporúÄaní G.702 a tzv. cell based prenosový systém, ktorý je založený na Äistom toku buniek bez použitia externého synchronizaÄného rámca alebo obálky. ATM Fórum taktiež navyše definovalo zjednodušený 100/25 Mbit/s prenosový systém TAXI pre privátne UNI rozhrania, založený na princípoch FDDI fyzickej vrstvy. <br /><br />     Na strane prijímaÄa po prípadnej opticko-elektrickej konverzii, po dekódovaní signálu a regenerovaní buniek z SDH, PDH, cell based alebo FDDI based prenosového systému nasleduje overenie platnosti bunky pomocou HEC a v prípade platnej bunky nasleduje jej detekcia. InformaÄné bunky sú dekódované funkciou descrambling a posielané do vyššej vrstvy, prázdne bunky sú vymazané zo systému a PL-OAM bunky sú odovzdané rovine managementu na Äalšie spracovanie. Bližšie informácie o princípoch OAM je možné nájsť v ITU odporúÄaní I.610.<br /><br /><strong>Cell based interface</strong> (Natívne rozhranie)<br /><br />     V tomto prípade sú bunky prenášané nepretržite bez akéhokoľvek Äasového rámca a bez externých synchronizaÄných impulzov, ktoré sú vkladané do toku. Každá bunka musí umožňovať synchronizáciu, to znamená musí byť vždy možnosť urÄiť zaÄiatok a koniec buniek v toku bitov. Táto metóda, ktorá je používaná i pri iných typoch rozhrania, sa nazýva cell self-delineation a spoÄíva vo využití HEC položky v záhlaví bunky. 32 bitov prichádzajúceho toku je vždy použitých na výpoÄet HEC a výsledok 8 bitov je porovnaný s nasledujúcimi 8 bitmi. Ak sú totožné, je veľmi pravdepodobné, že posledných 40 bitov z toku tvorí záhlavie bunky. Týmto spôsobom je urÄený jej zaÄiatok. Táto metóda je použitá v niektorých prípadoch aj pri iných prenosových systémoch.<br /><br />     Nakoľko neexistuje žiadny Äasový interval medzi jednotlivými bunkami, PL-OAM správy je potrebné prenášať ako špecifickú triedu buniek - PL-OAM bunky. PL-OAM správy zahŕňajú regeneraÄnú úroveň (F1) a úroveň prenosovej cesty (F3). Úroveň digitálneho úseku - sekcie (F2) nie je podporovaná, nakoľko neexistuje žiadny Äasový rámec (SDH, PDH, …).<br /><br />     ATM Fórum v ATM UNI špecifikácii pre privátne UNI rozhranie definuje navyše špeciálny symbol, ktorý je prenášaný každých 125 ms a slúži pre Äasovú synchronizáciu.</p>', '', 0),
(203, 6, 95, 1, '2009-05-11 17:58:49', 7, 1, '2009-05-03 16:00:00', '', '', 'Štruktúra rámca', '<p>     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''stm1'',36,54,417,246)" onmouseout="rframe()">STM-1</a> je základný rámec(Synchronous Transport Module 1) s prenosovou rýchlosťou 155.520 Mbps Äo predstavuje 2430bajtov (9 riadkov po 270bytov) prenesených za 125us. Skladá sa z troch Äastí: Overhead, Pointer a Payload. <br />Overhead predstavuje riadiace informácie na údržbu, dohľad a riadenie. <br />Pointer umožňuje skladanie respektíve výber nižších skupín z vyšších bez potreby multiplexovania.<br />Payload predstavuje prenášanú užitoÄné informácie.<br /><br /><img id="stm1" src="siete/struktura_ramca.png" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                     Obr. 10 Šruktúra rámca STM-1</p>\r\n<p><strong>Vlastnosti SOH </strong></p>\r\n<p>ZabezpeÄuje rámcovú synchronizáciu<br />ZabezpeÄuje prídavné dátové komunikaÄné kanály<br />ZabezpeÄuje dohľad pre jednotlivé sekcie (signalizácia)<br />Umožňuje identifikáciu (úÄastníkov uzlov)<br />Obsahuje riadiace funkcie pre záložné zapojenie</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(202, 9, 192, 4, '2009-05-04 08:47:10', 2, 1, '2009-05-02 22:00:00', '', '', 'MPOA', '<p><strong>MPOA (Multiprotocol over ATM)</strong></p>\r\n<p>     Špecifikácie LANE a IPOA spomínané v predchádzajúcivh kapitolách neposkytujú univerzálne riešenie problematiky prepojenia LAN a ATM, riešia vždy iba istú Äasť problému. Multiprotocol over ATM (MPOA) je pokusom z dieľne ATM fóra o integráciu doterajších postupov do jedného uceleného riešenia. Je prirodzené, že aby toto riešenie bolo úspešné, musí poskytovať tieto funkcie:</p>\r\n<p>   - integráciu doterajších LAN technológii (Ethernet, Token Ring) <br />  - spoluprácu s doteraz používanými smerovaÄmi a smerovacími protokolmi <br />  - integráciu protokolov IP a IPX kvôli ich rozšírenosti a dominancii</p>', '', 0),
(214, 6, 109, 1, '2009-05-11 17:57:38', 6, 1, '2009-05-05 22:00:00', '', '', 'Základné prvky', '<p> </p>\r\n<p>     Pasívnu optickú sieť netvoria len pasívne prvky (rozdeľovaÄe), ktoré spolu s optickým médiom tvoria vonkajšiu Äasť (outside plant), ale predovšetkým aktívne zariadenia v koncových bodoch (OLT/ONU) a v Central Office - provider (CO - OLT). V skratke PON spája OLT, ktorý sa nachádza v Central Office a jednotlivé ONU/ONT, ktoré predstavujú koncových zákazníkov cez 1xN rozdeľovaÄ/rozdeľovaÄe.<br /><br />     CO - Cetral office (OLT) je základný bod, ktorý spája ODN (Optical Distribution Network) s hlavnou dátovou sieťou (internet služby), telefónnou sieťou PSTN (Public Switched Telephone Network) a video sieťou prostredníctvom OLT (Optical <br /><br />     ONT - optický signál je prenášaný z CO cez rozdeľovaÄ/rozdeľovaÄe ku zákazníkovi. V tomto koncovom bode sa nachádza ONT (Optical Network Termination). ONT umožňuje prístup k rôznym službám (POTS, Ethernet, video).<br /><br />     RozdeľovaÄ - je optické obojsmerné zariadenie používané na vetvenie optického signálu. Má jeden vstupný port a viac výstupných portov. OznaÄuje sa 1xN, kde N je poÄet výstupných portov - zvyÄajne ide o násobky dvoch. Optický signál, ktorý vchádza do rozdeľovaÄa v smere poprúd (downstream) sa vetví a je Äalej prenášaný viacerými cestami (optickými médiami). To znamená, že každý vetvený optický signál je rovnaký ako jeho predchodca (optický signál pred vetvením). Smerom protiprúd (upstream) sa rozdeľovaÄ správa ako spojovaÄ spájajúci signály s viacerých zdrojov do jedného optického média.</p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image09.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>             Obr. 9 Využitie site PON pre prevádzku služby Tripple Play</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(218, 6, 129, 2, '2009-05-11 18:15:27', 4, 1, '2009-05-08 16:00:00', '', '', 'Prenos IP cez ATM', '<p>     CLIP ( Classical IP over ATM) je séria špecifikácií vytvorených IETF, ako prispôsobiť tok dát v IP protokole pre prenos ATM sieťou. Tieto špecifikácie sú "šité na mieru" rodine protokolov IP a zároveň umožňujú v IP spojeniach využívať rozšírené schopnosti ATM sietí, napríklad kvalitu služieb.<br /><br />     Jedným zo základných pojmov v štandardoch CLIP je LIS - Logical IP Subnet. LIS z pohľadu IP protokolu je jednoducho jedna IP podsieť. Z hľadiska 2. vrstvy OSI modelu je LIS virtuálnym analógom LAN siete, v ktorej existuje mechanizmus prekladu adries sieťovej vrstvy na adresy linkovej vrstvy. V jednej LIS patria všetky stanice do rovnakej IP siete a majú rovnakú sieťovú masku. Viaceré LIS medzi sebou môžu komunikovať len prostredníctvom smerovaÄov (v zásade je to požiadavka IP protokolu, aby medzi dvomi rôznymi IP sieťami existoval smerovaÄ), a to i v prípade, že by sa mohli v rámci ATM infraštruktúry spojiť priamo. <br /><br />     Ďalším dôležitým pojmom je ATMARP server. V klasických LAN sieťach je potrebné IP adresy mapovať na MAC adresy staníc a túto funkciu zabezpeÄuje ARP protokol. V LIS je potrebné prekladať IP adresy na ATM adresy a o tento preklad sa stará práve ATMARP server. Ten udržiava dynamickú databázu ATM adries poÄítaÄov v LIS a ich príslušných IP adries. V každej LIS musí existovať aspoň jeden ATMARP server.V CLIP je realizácia vysielania obežníkov (broadcastov resp. multicastov) problematická. Pre podporu obežníkového vysielania bola vytvorená špecifikácia tzv. MARS servera (Multicast Address Resolution Server), ktorý spája funkcionalitu klasického IP multicastingu a mapovania IP multicastových skupín a brodcastových adries do množín ATM adries.CLIP svojou relatívnou jednoduchosťou a priamoÄiarosťou implementácie umožňuje veľmi efektívny prenos IP datagramov cez ATM infraštruktúru. KeÄže je dobre prispôsobený protokolu IP, prenáša len málo dodatoÄných informácií. CLIP dovoľuje zároveň využitie služieb QoS v ATM.<br /><br /><strong>Dva modely prenosu sieťových protokolov cez ATM</strong><br /><br />Peer model<br />Overlay model <br /><br /><br /><strong>Peer model</strong><br /><br />ATM rovnocenné s IP na úrovni sieťovej vrstvy<br />ATM zariadenia by používali rovnakú adresnú schému ako IP<br />IP adresa by bola použitá v ATM signalizácii<br />smerovanie aj pomocou „klasických“ smerovacích protokolov<br /><br />Nevýhody: zložitejšie ATM prepínaÄe (pracujúce aj ako smerovaÄe), pri Äalších protokoloch (IPX, Apple Talk, atÄ.) zvyšujúca sa zložitosť v prepínaÄoch<br /><br /><strong>Overlay model</strong><br /><br />vybraný ako riešenie<br />ATM na úrovni linkovej vrstvy<br />každá vrstva vlastný, nezávislý adresný priestor<br />potreba mapovania adries z vrstvy do vrstvy<br /><br /><strong>Native mód</strong><br /><br />priame mapovanie sieťovej adresy do ATM adresy <br />využíva mechanizmy rozlišovania adries<br /><br /><strong>LAN Emulation</strong><br /><br />ATM emuluje Äinnosti LAN protokolov (cez medzi vrstvu, tzv. konverzaÄnú) <br />IP pracuje ako nad „klasickou“ LAN sieťou</p>', '', 0);

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_courses`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_courses` (
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `member_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `cat_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `content_packaging` enum('none','top','all') NOT NULL default 'top',
  `access` enum('public','protected','private') NOT NULL default 'public',
  `created_date` datetime NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  `title` varchar(255) NOT NULL default '',
  `description` text NOT NULL,
  `course_dir_name` varchar(255) NOT NULL default '',
  `notify` tinyint(4) NOT NULL default '0',
  `max_quota` varchar(30) NOT NULL default '',
  `max_file_size` varchar(30) NOT NULL default '',
  `hide` tinyint(4) NOT NULL default '0',
  `copyright` text NOT NULL,
  `primary_language` varchar(5) NOT NULL default '',
  `rss` tinyint(4) NOT NULL default '0',
  `icon` varchar(75) NOT NULL default '',
  `home_links` text NOT NULL,
  `main_links` text NOT NULL,
  `side_menu` varchar(255) NOT NULL default '',
  `release_date` datetime NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  `end_date` datetime NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  `banner` text NOT NULL,
  PRIMARY KEY  (`course_id`)
) ENGINE=MyISAM  DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=11 ;

--
-- Dumping data for table `AT_courses`
--

INSERT INTO `AT_courses` (`course_id`, `member_id`, `cat_id`, `content_packaging`, `access`, `created_date`, `title`, `description`, `course_dir_name`, `notify`, `max_quota`, `max_file_size`, `hide`, `copyright`, `primary_language`, `rss`, `icon`, `home_links`, `main_links`, `side_menu`, `release_date`, `end_date`, `banner`) VALUES
(9, 7, 1, 'top', 'protected', '2009-03-28 11:55:04', 'Asynchrónny prenosový mód ATM', '', '', 0, '-2', '-3', 0, '', 'sk', 0, 'atm.png', 'tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php', 'sitemap.php', 'menu_menu|search|poll', '0000-00-00 00:00:00', '0000-00-00 00:00:00', ''),
(8, 4, 1, 'top', 'protected', '2008-12-17 22:08:47', 'KomunikaÄné protokoly', '', '', 0, '-2', '-3', 0, '', 'sk', 0, 'sat.png', 'tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php', 'sitemap.php', 'menu_menu|search|poll|users_online', '0000-00-00 00:00:00', '0000-00-00 00:00:00', ''),
(5, 3, 1, 'none', 'protected', '2009-05-07 11:08:51', 'NGN', 'VýuÄbový kurz zameraný na problematiku NGN', '', 0, '-2', '-3', 0, '', 'sk', 0, 'ngn-icon-final2.png', 'tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php', 'sitemap.php', 'menu_menu|users_online|search|poll', '0000-00-00 00:00:00', '0000-00-00 00:00:00', ''),
(3, 5, 1, 'top', 'protected', '2008-10-22 19:21:52', 'OptokomunikaÄné systémy', 'VyuÄbový kurz venovaný optickým technológiám. ', '', 0, '-2', '-3', 0, '', 'sk', 0, 'fiber.png', 'tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php', 'sitemap.php', 'menu_menu|users_online|search|poll|glossary', '0000-00-00 00:00:00', '0000-00-00 00:00:00', ''),
(6, 8, 1, 'top', 'protected', '2008-11-05 20:58:01', 'Prístupové a transportné siete', '', '', 0, '-2', '-3', 0, '', 'sk', 0, 'ethernet.png', 'tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php', 'sitemap.php', 'menu_menu|search', '0000-00-00 00:00:00', '0000-00-00 00:00:00', ''),
(7, 4, 1, 'top', 'protected', '2008-12-17 19:08:01', 'SDH', '', '', 0, '-2', '-3', 0, '', 'sk', 0, 'phone.png', 'tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php', 'sitemap.php', 'menu_menu|search|poll|users_online', '0000-00-00 00:00:00', '0000-00-00 00:00:00', '');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_course_access`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_course_access` (
  `password` char(8) NOT NULL default '',
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `expiry_date` timestamp NOT NULL default CURRENT_TIMESTAMP on update CURRENT_TIMESTAMP,
  `enabled` tinyint(4) NOT NULL default '0',
  PRIMARY KEY  (`password`),
  UNIQUE KEY `course_id` (`course_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8;

--
-- Dumping data for table `AT_course_access`
--

INSERT INTO `AT_course_access` (`password`, `course_id`, `expiry_date`, `enabled`) VALUES
('362E737A', 3, '0000-00-00 00:00:00', 1),
('B6415B20', 6, '0000-00-00 00:00:00', 0),
('BBD3B95E', 5, '0000-00-00 00:00:00', 0);

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_course_cats`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_course_cats` (
  `cat_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `cat_name` varchar(255) NOT NULL default '',
  `cat_parent` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `theme` varchar(30) NOT NULL default '',
  PRIMARY KEY  (`cat_id`)
) ENGINE=MyISAM  DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=2 ;

--
-- Dumping data for table `AT_course_cats`
--

INSERT INTO `AT_course_cats` (`cat_id`, `cat_name`, `cat_parent`, `theme`) VALUES
(1, 'VýuÄbový kurz', 0, '');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_course_enrollment`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_course_enrollment` (
  `member_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `approved` enum('y','n','a') NOT NULL default 'n',
  `privileges` int(10) unsigned NOT NULL default '0',
  `role` varchar(35) NOT NULL default '',
  `last_cid` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  PRIMARY KEY  (`member_id`,`course_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8;

--
-- Dumping data for table `AT_course_enrollment`
--

INSERT INTO `AT_course_enrollment` (`member_id`, `course_id`, `approved`, `privileges`, `role`, `last_cid`) VALUES
(3, 6, 'y', 1036286, '', 109),
(1, 5, 'y', 1036286, '', 26),
(3, 5, 'y', 1036286, '', 12),
(5, 3, 'y', 0, 'Instruktor', 111),
(4, 5, 'y', 1036286, '', 12),
(9, 3, 'y', 0, 'Student', 67),
(8, 3, 'y', 0, 'Student', 80),
(3, 3, 'y', 1036286, '', 111),
(1, 3, 'y', 69422, '', 127),
(2, 3, 'y', 0, '', 0),
(4, 3, 'y', 69422, '', 77),
(7, 3, 'y', 69422, '', 49),
(6, 3, 'y', 1036286, '', 111),
(7, 5, 'y', 1036286, '', 30),
(6, 5, 'y', 1036286, '', 0),
(5, 5, 'y', 1036286, '', 14),
(2, 5, 'y', 0, '', 46),
(1, 6, 'y', 1036286, 'Student', 160),
(8, 6, 'y', 0, 'Instruktor', 213),
(4, 6, 'y', 1036286, '', 105),
(7, 6, 'y', 1036286, '', 95),
(6, 6, 'y', 1036286, '', 0),
(5, 6, 'y', 1036286, '', 108),
(4, 7, 'y', 0, 'Inštruktor', 155),
(4, 8, 'y', 0, 'Inštruktor', 135),
(1, 8, 'y', 0, 'Študent', 139),
(1, 7, 'y', 0, 'Študent', 154),
(2, 6, 'y', 0, 'Študent', 0),
(2, 8, 'y', 0, 'Študent', 0),
(2, 7, 'y', 0, 'Študent', 0),
(10, 8, 'y', 1036286, '', 144),
(10, 5, 'y', 0, '', 33),
(10, 3, 'y', 0, '', 53),
(10, 6, 'y', 0, '', 108),
(10, 7, 'y', 0, '', 155),
(8, 8, 'y', 0, '', 140),
(3, 8, 'y', 1036286, '', 0),
(7, 8, 'y', 0, '', 136),
(6, 8, 'y', 0, '', 145),
(5, 8, 'y', 1036286, '', 145),
(9, 8, 'y', 0, '', 135),
(9, 5, 'y', 0, '', 16),
(9, 6, 'y', 0, '', 92),
(8, 7, 'y', 1036286, '', 154),
(3, 7, 'y', 1036286, '', 155),
(7, 7, 'y', 1036286, '', 131),
(6, 7, 'y', 1036286, '', 0),
(5, 7, 'y', 1036286, '', 131),
(9, 7, 'y', 0, '', 133),
(7, 9, 'y', 0, 'Inštruktor', 164),
(5, 9, 'y', 1036286, 'Študent', 171),
(1, 9, 'y', 1036286, 'Študent', 178),
(8, 9, 'y', 1036286, '', 175),
(3, 9, 'y', 1036286, '', 186),
(4, 9, 'y', 1036286, '', 173),
(10, 9, 'y', 1036286, '', 0),
(6, 9, 'y', 1036286, '', 0),
(9, 9, 'y', 1036286, '', 178),
(8, 5, 'y', 0, 'Študent', 0);

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_course_stats`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_course_stats` (
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `login_date` date NOT NULL default '0000-00-00',
  `guests` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `members` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  PRIMARY KEY  (`course_id`,`login_date`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8;

--
-- Dumping data for table `AT_course_stats`
--

INSERT INTO `AT_course_stats` (`course_id`, `login_date`, `guests`, `members`) VALUES
(3, '2008-10-28', 2, 25),
(3, '2008-10-29', 0, 5),
(3, '2008-10-27', 0, 6),
(3, '2008-10-23', 0, 5),
(5, '2008-10-28', 2, 25),
(3, '2008-10-22', 0, 11),
(5, '2008-10-29', 2, 12),
(5, '2008-10-30', 4, 4),
(3, '2008-10-30', 2, 2),
(5, '2008-10-31', 4, 3),
(3, '2008-10-31', 2, 3),
(5, '2008-11-01', 2, 3),
(3, '2008-11-01', 0, 2),
(5, '2008-11-02', 0, 3),
(3, '2008-11-02', 0, 2),
(5, '2008-11-03', 0, 7),
(3, '2008-11-03', 0, 4),
(5, '2008-11-04', 0, 3),
(3, '2008-11-04', 0, 2),
(5, '2008-11-05', 0, 8),
(3, '2008-11-05', 0, 7),
(6, '2008-11-05', 0, 1),
(5, '2008-11-06', 0, 4),
(6, '2008-11-06', 0, 2),
(3, '2008-11-06', 0, 1),
(5, '2008-11-07', 0, 3),
(3, '2008-11-07', 0, 1),
(5, '2008-11-08', 0, 1),
(3, '2008-11-08', 0, 1),
(3, '2008-11-09', 0, 3),
(5, '2008-11-09', 0, 8),
(6, '2008-11-09', 0, 1),
(6, '2008-12-08', 0, 3),
(6, '2008-11-10', 0, 1),
(3, '2008-11-11', 2, 0),
(5, '2008-11-11', 2, 0),
(3, '2008-11-14', 0, 2),
(5, '2008-11-14', 0, 1),
(6, '2008-11-14', 0, 1),
(6, '2008-11-15', 0, 1),
(3, '2008-11-15', 4, 1),
(5, '2008-11-15', 2, 0),
(6, '2008-11-17', 0, 4),
(6, '2008-12-07', 0, 1),
(5, '2008-11-18', 0, 2),
(3, '2008-11-18', 0, 1),
(6, '2008-11-20', 0, 1),
(3, '2008-11-22', 0, 1),
(5, '2008-11-22', 0, 1),
(6, '2008-11-22', 0, 2),
(5, '2008-12-04', 0, 1),
(6, '2008-11-25', 0, 1),
(5, '2008-11-28', 0, 1),
(6, '2008-11-28', 0, 1),
(6, '2008-11-29', 0, 2),
(5, '2008-11-29', 0, 2),
(3, '2008-11-29', 0, 1),
(5, '2008-12-01', 0, 2),
(3, '2008-12-01', 0, 1),
(6, '2008-12-01', 0, 2),
(6, '2008-12-04', 0, 1),
(5, '2008-12-02', 0, 1),
(5, '2008-12-03', 0, 1),
(6, '2008-12-03', 0, 6),
(3, '2008-12-08', 0, 1),
(5, '2008-12-11', 0, 1),
(5, '2008-12-15', 0, 1),
(6, '2008-12-16', 0, 1),
(3, '2008-12-16', 0, 1),
(5, '2008-12-16', 0, 1),
(5, '2008-12-17', 0, 13),
(3, '2008-12-17', 0, 5),
(6, '2008-12-17', 0, 5),
(6, '2008-12-18', 0, 1),
(5, '2008-12-18', 0, 1),
(3, '2008-12-21', 0, 1),
(5, '2008-12-21', 0, 1),
(6, '2008-12-21', 0, 1),
(5, '2008-12-29', 0, 1),
(7, '2008-12-30', 0, 2),
(8, '2008-12-30', 0, 2),
(3, '2008-12-30', 0, 1),
(6, '2009-01-04', 0, 6),
(3, '2009-01-04', 0, 1),
(8, '2009-01-04', 2, 4),
(5, '2009-01-04', 0, 1),
(7, '2009-01-04', 2, 2),
(7, '2009-01-08', 0, 1),
(6, '2009-01-08', 0, 1),
(6, '2009-01-17', 0, 2),
(3, '2009-01-17', 0, 1),
(7, '2009-01-17', 0, 1),
(8, '2009-01-17', 0, 1),
(5, '2009-01-21', 0, 1),
(5, '2009-01-22', 0, 1),
(8, '2009-01-25', 0, 1),
(7, '2009-01-25', 0, 3),
(3, '2009-01-25', 0, 1),
(5, '2009-01-25', 0, 1),
(5, '2009-01-29', 0, 1),
(3, '2009-01-29', 0, 2),
(6, '2009-01-29', 0, 2),
(8, '2009-02-10', 0, 2),
(5, '2009-02-10', 0, 2),
(3, '2009-02-10', 0, 1),
(6, '2009-02-10', 0, 1),
(7, '2009-02-10', 0, 1),
(7, '2009-02-16', 0, 2),
(8, '2009-02-16', 0, 1),
(5, '2009-02-16', 0, 1),
(3, '2009-02-16', 0, 1),
(7, '2009-02-17', 0, 2),
(5, '2009-02-17', 4, 1),
(8, '2009-02-17', 4, 5),
(3, '2009-02-17', 2, 1),
(6, '2009-02-24', 0, 1),
(8, '2009-02-24', 0, 1),
(5, '2009-02-24', 0, 1),
(8, '2009-02-26', 0, 1),
(7, '2009-02-26', 0, 1),
(6, '2009-02-26', 0, 1),
(5, '2009-03-02', 0, 1),
(6, '2009-03-02', 0, 1),
(3, '2009-03-02', 0, 1),
(8, '2009-03-03', 0, 1),
(8, '2009-03-04', 0, 4),
(3, '2009-03-04', 0, 5),
(7, '2009-03-04', 0, 2),
(6, '2009-03-04', 0, 3),
(5, '2009-03-04', 0, 5),
(5, '2009-03-07', 0, 8),
(7, '2009-03-07', 0, 2),
(3, '2009-03-07', 0, 1),
(8, '2009-03-07', 0, 1),
(5, '2009-03-08', 0, 4),
(3, '2009-03-08', 0, 1),
(8, '2009-03-09', 0, 1),
(5, '2009-03-09', 0, 1),
(5, '2009-03-11', 4, 41),
(8, '2009-03-11', 2, 20),
(3, '2009-03-11', 0, 16),
(6, '2009-03-11', 0, 11),
(7, '2009-03-11', 0, 10),
(8, '2009-03-12', 0, 7),
(5, '2009-03-12', 0, 2),
(3, '2009-03-12', 0, 2),
(6, '2009-03-12', 0, 1),
(8, '2009-03-15', 0, 3),
(5, '2009-03-15', 0, 2),
(7, '2009-03-15', 0, 4),
(3, '2009-03-15', 0, 1),
(6, '2009-03-15', 0, 1),
(5, '2009-03-17', 0, 1),
(8, '2009-03-17', 0, 1),
(3, '2009-03-17', 0, 1),
(6, '2009-03-17', 0, 1),
(5, '2009-03-20', 0, 1),
(3, '2009-03-20', 0, 1),
(6, '2009-03-20', 0, 1),
(8, '2009-03-21', 0, 1),
(5, '2009-03-22', 0, 1),
(3, '2009-03-22', 1, 0),
(7, '2009-03-22', 0, 1),
(8, '2009-03-22', 0, 1),
(3, '2009-03-23', 0, 1),
(7, '2009-03-23', 0, 1),
(6, '2009-03-23', 0, 1),
(5, '2009-03-23', 0, 1),
(8, '2009-03-23', 0, 1),
(5, '2009-03-24', 0, 1),
(5, '2009-03-26', 0, 1),
(8, '2009-03-28', 0, 1),
(7, '2009-03-28', 0, 1),
(3, '2009-03-28', 0, 1),
(6, '2009-03-28', 0, 1),
(5, '2009-03-28', 0, 1),
(9, '2009-03-28', 0, 1),
(9, '2009-03-29', 0, 1),
(8, '2009-03-29', 0, 1),
(5, '2009-03-29', 0, 1),
(3, '2009-03-29', 0, 1),
(6, '2009-03-29', 0, 1),
(7, '2009-03-29', 0, 1),
(7, '2009-03-31', 0, 1),
(9, '2009-03-31', 0, 1),
(5, '2009-03-31', 0, 1),
(6, '2009-03-31', 0, 1),
(3, '2009-03-31', 0, 1),
(3, '2009-04-01', 0, 1),
(6, '2009-04-01', 0, 1),
(5, '2009-04-01', 0, 1),
(9, '2009-04-02', 0, 1),
(5, '2009-04-02', 0, 1),
(8, '2009-04-02', 0, 1),
(8, '2009-04-04', 1, 0),
(3, '2009-04-04', 1, 0),
(9, '2009-04-04', 0, 1),
(6, '2009-04-04', 0, 1),
(7, '2009-04-04', 0, 1),
(5, '2009-04-04', 0, 1),
(8, '2009-04-05', 0, 1),
(7, '2009-04-05', 0, 1),
(3, '2009-04-05', 0, 1),
(9, '2009-04-05', 1, 0),
(5, '2009-04-06', 0, 1),
(9, '2009-04-06', 0, 1),
(8, '2009-04-06', 0, 1),
(3, '2009-04-06', 0, 1),
(6, '2009-04-06', 0, 1),
(7, '2009-04-06', 0, 1),
(5, '2009-04-07', 0, 1),
(9, '2009-04-07', 1, 0),
(6, '2009-04-07', 0, 1),
(3, '2009-04-07', 0, 1),
(8, '2009-04-07', 0, 1),
(7, '2009-04-07', 0, 1),
(6, '2009-04-08', 0, 1),
(9, '2009-04-08', 0, 1),
(3, '2009-04-08', 0, 1),
(8, '2009-04-08', 0, 1),
(5, '2009-04-08', 0, 1),
(9, '2009-04-21', 0, 1),
(8, '2009-04-21', 0, 1),
(9, '2009-04-23', 0, 1),
(6, '2009-04-23', 0, 1),
(7, '2009-04-25', 0, 1),
(8, '2009-04-25', 0, 1),
(9, '2009-04-25', 0, 1),
(3, '2009-04-25', 0, 1),
(5, '2009-04-25', 0, 1),
(5, '2009-04-26', 0, 1),
(3, '2009-04-26', 0, 1),
(9, '2009-04-26', 0, 1),
(7, '2009-04-26', 0, 1),
(6, '2009-04-26', 0, 1),
(8, '2009-04-26', 0, 1),
(5, '2009-04-27', 0, 1),
(5, '2009-04-28', 0, 1),
(3, '2009-04-28', 0, 1),
(8, '2009-04-28', 0, 1),
(9, '2009-04-28', 0, 1),
(5, '2009-04-29', 0, 1),
(6, '2009-04-29', 0, 1),
(3, '2009-04-29', 0, 1),
(5, '2009-04-30', 0, 1),
(6, '2009-04-30', 0, 1),
(3, '2009-04-30', 0, 1),
(9, '2009-04-30', 1, 0),
(5, '2009-05-01', 0, 1),
(3, '2009-05-01', 0, 1),
(8, '2009-05-01', 0, 1),
(9, '2009-05-01', 0, 1),
(6, '2009-05-01', 0, 1),
(7, '2009-05-01', 0, 1),
(9, '2009-05-02', 0, 1),
(3, '2009-05-02', 0, 1),
(6, '2009-05-02', 0, 1),
(7, '2009-05-02', 0, 1),
(5, '2009-05-02', 0, 1),
(8, '2009-05-02', 0, 1),
(5, '2009-05-03', 0, 1),
(9, '2009-05-03', 1, 0),
(6, '2009-05-03', 0, 1),
(3, '2009-05-03', 0, 1),
(7, '2009-05-03', 0, 1),
(8, '2009-05-03', 0, 1),
(5, '2009-05-04', 0, 1),
(9, '2009-05-04', 1, 0),
(8, '2009-05-04', 1, 0),
(3, '2009-05-04', 0, 1),
(7, '2009-05-04', 0, 1),
(6, '2009-05-04', 0, 1),
(9, '2009-05-05', 0, 1),
(8, '2009-05-05', 0, 1),
(3, '2009-05-05', 0, 1),
(6, '2009-05-05', 0, 1),
(7, '2009-05-05', 0, 1),
(5, '2009-05-05', 0, 1),
(9, '2009-05-06', 0, 1),
(3, '2009-05-06', 0, 1),
(8, '2009-05-06', 0, 1),
(5, '2009-05-06', 0, 1),
(6, '2009-05-06', 0, 1),
(7, '2009-05-06', 0, 1),
(6, '2009-05-07', 0, 1),
(3, '2009-05-07', 0, 1),
(9, '2009-05-07', 0, 1),
(5, '2009-05-07', 0, 1),
(8, '2009-05-07', 0, 1),
(7, '2009-05-07', 0, 1),
(3, '2009-05-14', 0, 1),
(9, '2009-05-08', 0, 1),
(3, '2009-05-08', 0, 1),
(8, '2009-05-08', 0, 1),
(9, '2009-05-13', 0, 1),
(9, '2009-05-09', 0, 1),
(8, '2009-05-09', 0, 1),
(6, '2009-05-09', 0, 1),
(5, '2009-05-09', 0, 1),
(3, '2009-05-09', 0, 1),
(7, '2009-05-13', 0, 1),
(3, '2009-05-10', 0, 1),
(9, '2009-05-10', 0, 1),
(5, '2009-05-10', 0, 1),
(8, '2009-05-10', 0, 1),
(6, '2009-05-10', 0, 1),
(7, '2009-05-10', 0, 1),
(5, '2009-05-11', 0, 1),
(6, '2009-05-11', 0, 1),
(3, '2009-05-11', 0, 1),
(9, '2009-05-11', 0, 1),
(8, '2009-05-11', 0, 1),
(3, '2009-05-13', 0, 1),
(7, '2009-05-11', 0, 1),
(5, '2009-05-13', 0, 1),
(5, '2009-05-12', 0, 1),
(9, '2009-05-12', 0, 1),
(8, '2009-05-12', 0, 1),
(3, '2009-05-15', 0, 1),
(5, '2009-05-15', 0, 1),
(7, '2009-05-15', 0, 1),
(6, '2009-05-15', 0, 1),
(8, '2009-05-18', 0, 1);

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_external_resources`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_external_resources` (
  `resource_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `type` tinyint(3) unsigned NOT NULL default '0',
  `title` varchar(255) NOT NULL default '',
  `author` varchar(150) NOT NULL default '',
  `publisher` varchar(150) NOT NULL default '',
  `date` varchar(20) NOT NULL default '',
  `comments` text NOT NULL,
  `id` varchar(50) NOT NULL default '',
  `url` varchar(255) NOT NULL default '',
  PRIMARY KEY  (`resource_id`),
  KEY `course_id` (`course_id`)
) ENGINE=MyISAM  DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=115 ;

--
-- Dumping data for table `AT_external_resources`
--

INSERT INTO `AT_external_resources` (`resource_id`, `course_id`, `type`, `title`, `author`, `publisher`, `date`, `comments`, `id`, `url`) VALUES
(25, 8, 2, 'Protokoly riadenia mediaÄných brán', 'NGNLAB', '', '', '', '', 'http://ngnlab.ktl.elf.stuba.sk/joomla/index.php?option=com_content&task=category&sectionid=8&id=29&Itemid=84&lang=en'),
(4, 5, 1, 'Aplikácia novej generácie sieťových platforiem vo vzdelávaní', 'Podhradský P., Mikóczy E', 'STU Bratislava', '2004', 'Výskumná správa', '', ''),
(5, 5, 2, 'NGN Working definition:Definition of Next Generation Network', 'ITU', '', '', 'NGN Working definition:Definition of Next Generation Network', '', 'http://www.itu.int/ITU-T/studygroups/com13/ngn2004/working_definition.html'),
(6, 5, 2, 'Next Generation Network: Äalšie "telekomunikaÄné zaklínadlo"?', ' Juraj Procházka', '', '', '', '', 'http://www.zive.sk/Spravy/Next-Generation-Network-dalsie-telekomunikacne-zaklinadlo/sc-30-a-258814/default.aspx'),
(7, 5, 2, 'Širokopásmový internet', 'Samuel Dianiška', '', '', 'ZávereÄná správa', '', 'http://www.telecom.gov.sk/index/open_file.php?file=telekom/vus_zs.pdf'),
(9, 5, 2, 'ST pripája prvých zákazníkov technológiou NGN', 'Redakcia PC Revue', '', '', '', '', 'http://www.pcrevue.sk/buxus_dev/generate_page.php?page_id=16696'),
(11, 5, 2, 'Internet Engineering Task Force', 'IETF', '', '', 'RFC dokumenty (3372, 2719, 3261, 3550, 3495, 3946, 3471)', '', 'http://www.ietf.org/'),
(12, 5, 2, 'Architecting Next-Generation Networks', 'BroadCom', '', '', '', '', 'http://www.broadcom.com/products/access_request.php?id=13&filename=ANGN_Ch1throughCh6.pdf'),
(13, 5, 2, 'Next Generation Network (NGN) Services', 'Telcordia Technologies', '', '', '', '', 'http://www.mobilein.com/NGN_Svcs_WP.pdf'),
(14, 5, 2, 'Protocols', 'RADCOM', '', '', '', '', 'http://www.protocols.com/pbook/pdf/index.html'),
(15, 5, 5, 'Integrované služby digitálnych sietí', 'Oravec Miloš', ' FEI  KTL STU', '', 'Pedagogika', '', ''),
(16, 5, 2, 'NGN SURPASS solutions', 'SOFTEL, SIEMENS', '', '', '', '', 'http://www.softel.ae/surpass.html'),
(17, 5, 2, 'Networking&Communications', '', '', '', 'rôzne dokumenty', '', 'http://whitepapers.silicon.com/0,39024741,39000342q,00.htm'),
(18, 9, 1, 'P.: ISDN, B-ISDN, a ATM – Digitálne siete s integrovanými službami, FABER', 'Kukura', '', '1997', '', '', ''),
(19, 9, 1, 'Digitálne prenosové systémy', 'Čuchran', 'Vydavateľstvo STU', '2003', '', '', ''),
(20, 9, 2, 'ITU-T', '', '', '', 'Obsažná stránka Medzinárodnej telekomunikaÄnej únie, štandardy, novinky..', '', 'http://www.itu.int/net/home/index.aspx'),
(21, 9, 2, 'ATM Fórum', '', '', '', 'Oficiálna stránka združenia ATM Forum.', '', 'http://www.ipmplsforum.org/'),
(22, 8, 2, 'Internet protokol (IP)', 'Anonym team', '', '', '', '', 'http://www.anonymteam.estranky.sk/stranka/ip-protokol'),
(23, 8, 2, 'IPv6 implementácia', 'KORAK SLOVAKIA', '', '', '', '', 'http://www.korak.sk/ipv6_implementacia.html'),
(24, 8, 2, 'MediaÄné brány', 'NGNLAB', '', '', '', '', 'http://ngnlab.ktl.elf.stuba.sk/joomla_sk/index.php?option=com_content&task=view&id=74&Itemid=54'),
(26, 3, 1, 'On an IP-Centric Control Plane', 'Chunseng Xin, Yinghua Ye, Ti-Shiang Wang, Sudhir Dixit, Chunming Quiaho, Myungsik Yoo', 'IEEE communications Magazine', 'Sept. 2001', '', '', ''),
(27, 8, 2, 'Protokol TCP (Transmission Control Protocol)', 'team matfyz', '', '', '', '', 'http://azurit.blog.matfyz.sk/p89-protokol-tcp-transmission-control-protocol'),
(28, 8, 2, 'Rodina protokolov TCP/IP', 'TESLA Liptovský Hrádok a.s.', '', '', '', '', 'http://www.phonet.sk/view.php?nazevclanku=Protokoly%20TCP/IP&cisloclanku=2008050016'),
(32, 8, 2, 'Brány', 'NGNLAB', '', '', '', '', 'http://ngnlab.eu/index.php/lang-sk/ngn-architecture/components/99-gates'),
(33, 3, 1, 'Control Plane Design for Reliable Optical Networks', 'Guanghzi Li, Jennifer Yates, Dongmei Wang, Charles Kalmanek', 'IEEE Communications Magazine', 'Feb. 2002', '', '', ''),
(30, 8, 2, 'TCP/IP komunikácia (server/klient) v OS Linux', 'PaedDr. Karol Pauchly', '', '', '', '', 'http://www.flatulent.szm.sk/linux/ine.html'),
(31, 8, 2, 'HTTP Protokol', 'neuron-ai', '', '', '', '', 'http://neuron-ai.tuke.sk/~hudecm/Tutorials/HTTP%20Protokol.html'),
(34, 3, 1, 'Architecting the Services Optical Network', 'Eve L. Varma, Sivakumar Sankaranarayanan, George Newsome, Zhi-Wei Lin, Harvey Epstein', 'IEEE Communications Magazine', 'Sept. 2001', '', '', ''),
(35, 3, 2, 'Multiprotocol Label Switching', 'Web ProForum', '', '', '', '', 'http://www.iec.org/online/tutorials/mpls/'),
(36, 3, 2, 'Multiprotocol Label Switching Architecture (RFC3031)', 'E.Rosen, A.Viswanathan, R.Callon', '', '', '', '', 'http://www.ietf.org/rfc/rfc3031.txt'),
(37, 3, 2, 'Multiprotocol Lambda Switching', 'Luc Ceuppents', '', '', '', '', 'http://lw.pennnet.com/Articles/article_display.cfm?Section=Articles&ARTICLE_ID=77930&Publication_ID=13'),
(38, 3, 1, 'Optical Packet Switching', 'Elene Sirén', '', '2002 Espoo', '', '', ''),
(39, 3, 1, 'Optical Packet Switching', 'Elene Sirén', '', '2002', '', '', ''),
(40, 3, 1, 'Features and Issues in Optical Burst Switching', 'C.Qiao a M.Yoo, Choices', 'Buffalo', '1999', '', '', ''),
(41, 3, 1, 'Wavelength Switching Components for Future Photonic Networks', 'an White, Richard Penty', 'IEEE', 'September 2002', 'p.74-81', '', ''),
(42, 3, 1, 'Optical Burst Switching', 'Dr Chunming Qiao, John R. Staley', 'Photonics Applications & Technology', '', '', '', ''),
(43, 3, 1, 'Photonic Slot Routing: A Cost-Effective Approach to Designing All-Optical Access and Metro Networks', 'Viktoria Elek, ANDREA Fumagalli, Gosse Wedzinga', 'IEEE Communications Magazine', 'November 2001', '', '', ''),
(44, 3, 1, 'Advances in Photonic Packet Switching', 'Shun Yao, Biswanath Mukherjee, Sudhir Dixit', 'IEEE Communications Magazine', 'February 2000', '', '', ''),
(45, 3, 2, 'Capacity Allocation and Contention Resolution in a Photonic Slot Routing All-Optical WDM Mesh Networks', 'Hui Zang, Jason P. Jue, Biswanath Mukherjee', '', '', '', '', 'http://www.utdallas.edu/%7Ejjue/cs6v81/psr.pdf'),
(46, 3, 1, 'WDM - Unique issues pertaining to 40-Gbit/sec transmission will require the development of new components', 'John Fritschen', 'Lightwave', 'August, 2001', '', '', ''),
(47, 3, 1, 'Annual Technology Forecast, In 2002, 40-Gbit/sec technology will cost 10 times what a 10-Gbit/sec installation costs for just four times the throughput', 'Tom Mock', 'Lightwave', 'December, 2001', '', '', ''),
(48, 3, 1, 'Higher-speed and higher-capacity transmission systems require novel optoelectronic devices', 'Hava Volterra', 'Lightwave', 'May, 2001', '', '', ''),
(49, 3, 2, 'Light Reading', 'Light Reading', '', '', 'August 2001', '', 'http://www.lightreading.com/'),
(50, 3, 1, 'Will dispersion kill next-generation 40-Gbit/sec systems ?', 'James Jungjohann, Rick Schafer, Alan Bezoza and Kevin Gallagher', 'Lightwave', 'October, 2001', '', '', ''),
(51, 3, 1, 'Dispersion-shifted optical fibers adapt to network capacity and data rate changes', 'George F. Wildeman', 'Lightwave', 'November, 1995', '', '', ''),
(52, 3, 1, 'FEC eases requirements for high speed transmissions', 'Brian Lavallée', 'WDM Solutions', 'January, 2002', '', '', ''),
(53, 3, 1, 'The expanding menagerie of optical components', 'Karen Lin, John Ryab', 'IEEE Communications Magazine', 'July 2001', '', '', ''),
(54, 3, 1, 'High-Speed lightwave communication ICs based on III-IV compound semiconductors', 'Eucki Sano', 'IEEE Communications Magazine', 'January 2001', '', '', ''),
(55, 3, 1, 'Fiberoptic communications: an optoelectronic driver', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'január 1999', 'Vol. 35, No. 1, s. 143 – 151', '', ''),
(56, 3, 1, 'Fiber types', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'február 1999', 'No. 2, s. 83-90', '', ''),
(57, 3, 1, 'Meeting the manufacturing challenge of optical fiber', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'Marec 1999', 'Vol. 35, No. 3, s. 121 – 125', '', ''),
(58, 3, 1, 'Fiber amplifiers, lasers, and gratings make WDM feasible', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'apríl 1999', 'Vol. 35, No. 4, s. 93 – 98', '', ''),
(59, 3, 1, 'Passive Components handle many fiberoptics tasks', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'máj 1999', 'Vol. 35, No. 5, s. 243 – 251', '', ''),
(60, 3, 1, 'Active components', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'jún 1999', 'Vol. 35, No. 6, s. 85 - 91', '', ''),
(61, 3, 1, 'Fiberoptic systems demand specialized measurements', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'úl 1999', 'Vol. 35, No. 7, s. 117 - 122', '', ''),
(62, 3, 1, 'Fiber links speed data on local telephone networks', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'august 1999', 'Vol. 35, No. 8, s. 95 – 101', '', ''),
(63, 3, 1, 'All-optical networks need optical switches', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'máj 2000', 'Vol. 36, No. 5, s. 189 – 199', '', ''),
(64, 3, 1, 'Wavelength-division multiplexing', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'jún 2000', 'Vol. 36, No. 6, s. 89 - 96', '', ''),
(65, 3, 1, 'Dispersion control boosts high-speed transmission', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'júl 2000', 'Vol. 36, No. 7, s. 107 - 113', '', ''),
(66, 3, 1, 'Absorption and scattering determine fiber attenuation', 'Hecht, J', 'Laser Focus World', 'August 2000', 'Vol. 36, No. 8, S. 111 - 118', '', ''),
(67, 3, 1, 'OptokomunikaÄné systémy', 'Čuchran, Ján', 'STU Bratislava', 'september 1990', '', '', ''),
(68, 3, 1, 'Optické vlnovody', 'Šumichrast, Ľubomír', 'STU Bratislava', '1989', '', '', ''),
(69, 3, 1, 'Disperzia vysokorýchlostných optických transportných sietí a možnosti jej kompenzácie', 'Čáp, I. – Krajcová, J', 'Telekomunikácie', '1998', '4. medzinárodná vedecká konferencia, Bratislava, s. 209 - 212', '', ''),
(70, 3, 1, 'Základy prenosu optickými vláknami', 'Magdolen, J', 'ALFA KONTI', '1996', '', '', ''),
(71, 3, 1, 'Advances in transport network technologies: photonic networks', 'Sato, K', 'ARTECH HOUSE PUBLISHERSARTECH HOUSE PUBLISHERS', '1996', '', '', ''),
(72, 3, 1, 'DWDM networks, devices and technology', 'Kartalopoulos, S', 'IEEE PRESS', '', '', '', ''),
(73, 3, 1, 'ISDN, B-ISDN, a ATM - Digitálne siete s integrovanými službami', 'Kukura, P', 'FABER', '1997', '', '', ''),
(74, 3, 1, 'TelekomunikaÄné siete, Äasť III,', 'Blunár, K., Diviš, Z', 'Žilinská Univerzita v EDIS', '2000', '', '', ''),
(75, 3, 1, 'Digitálne prenosové systémy', 'Čuchran, Ján', 'Vydavateľstvo STU', '2003', '', '', ''),
(76, 3, 1, 'ATM technika pro širokopásmové sítě ISDN', 'Siegmund, G., Prager, E', 'Nakladatelství Hüting & Beneš', '1997', '', '', ''),
(77, 3, 1, 'Přenosové systémy 2', 'Vodrážka, J., Havlan, M', 'Vydavatelství ČVUT', '2002', '', '', ''),
(78, 3, 1, 'Synchronní digitální hierarchie SDH a WDM', 'Škop, M., Petrásek, M., Petrásek, J., BoÄek, P', 'Vydavatelství ČVUT', '2001', '', '', ''),
(79, 3, 2, 'WDM - revoluce v optice', 'Peterka, J.', '', '', '2003', '', 'http://www.earchiv.cz/b00/b1200007.php3'),
(80, 3, 2, 'Optický kabel pro páteřní (vertikální) rozvody', 'Odvárka, P', '', '', '2001', '', 'http://www.svetsiti.cz/view.asp?rubrika=Technologie&clanekID=58'),
(81, 3, 2, 'Základy topologie a komunikace', 'Odvárka, P', '', '', '', '', 'http://www.svetsiti.cz/view.asp?rubrika=Tutorialy&temaID=1&clanekID=21'),
(82, 3, 2, 'Principy komunikace', 'Odvárka, P', '', '', '2000', '', 'http://www.svetsiti.cz/view.asp?rubrika=Tutorialy&temaID=1&clanekID=20'),
(83, 3, 2, 'Introduction to Optical Transmission in a Communications Network', '', '', '', '', '', 'http://www.iec.org/online/tutorials/opt_trans/'),
(84, 3, 2, 'Fiber-OpticTechnology', '', '', '', '', '', 'http://www.iec.org/online/tutorials/fiber_optic/topic01.html'),
(85, 3, 2, 'Optické vlákno a kabely', 'Mallat, J', '', '', '2003', '', 'http://hps.mallat.cz/view.php?cisloclanku=2003090203'),
(86, 3, 2, 'PoÄítaÄové siete', 'JiríÄek, S', '', '', '', '', 'http://pcinfo.szm.sk/inf/siete.htm'),
(87, 3, 2, 'Optická vlákna a komunikace. Co dál?', 'Hlubina, P', '', '', '', '', 'http://www.fpf.slu.cz/~hlu10uf/Prosper/mf080104.pdf'),
(88, 3, 2, 'Ako fungujú optické vlákna?', 'Kubinec, P', '', '', '2002', '', 'http://www.1sg.sk/~pkubinec/optvlakna.html'),
(89, 3, 2, 'PoÄítaÄová sieť', '', '', '', '', '', 'http://www.vjanke.host.sk/civ/siet.htm'),
(90, 3, 2, 'Úvod do ATM', 'Brichtová, S', '', '', '2001', '', 'http://armageddon.fm.uniba.sk/pks/seminarky/2000-2001/Brichtova.doc'),
(91, 3, 2, 'VýuÄbový kurz ATM', 'Čapuška, S., Gajarský, M., UhroviÄ, V', '', '', '', '', 'http://www.ktl.elf.stuba.sk/study/atmkurz/'),
(92, 3, 1, 'DSL Spectrum Management Standard', 'Kenneth J. Kerpez', 'IEEE Communications Magazine', 'November 2002', 's. 116 - 123', '', ''),
(93, 3, 2, 'Všetko o ADSL (po druhé) - Prenos informácii pomocu xDSL', 'Janny Vozár', '', '', '', '', 'http://inet.sk/index.php?id=1644&tema=adsl&page=clanok&text=nie, 2004'),
(94, 3, 1, 'ADSL, VDSL, and Multicarrier modulation', 'John A.C.Bingham', 'John Wiley & Sons', '2000', 'New York (USA)', '', ''),
(95, 3, 1, 'Možnosti aplikácie nových technológií na koaxiálnych vedeniach v prístupovej sieti', 'Marek Skalák', '', '', 'Diplomová práca', '', ''),
(96, 3, 1, 'Analýza súÄasného stavu v oblasti služieb poskytovaných technológiami xDSL vo svete a u nás v prostredí konvergovaných sietí', 'Čuchran, J., Róka R', 'STU Bratislava', 'júl 2004', '', '', ''),
(97, 3, 1, 'xDSL by Telenor - koneÄně broadband', 'Müller, Z', '', '2004', 'Teleinformatika 2004 - conference, Praha, 22. - 24. 11. 2004, CD-ROM', '', ''),
(98, 3, 1, 'Content for Broadband', 'Pospíšil, I.', '', '2004', 'Teleinformatika 2004 - conference, Praha, 22. - 24. 11. 2004, CD-ROM', '', ''),
(99, 3, 1, 'Telefonovanie cez internet', 'Keder, D', 'IT magazín PC REVUE', 'Jún 2004', '', '', ''),
(100, 9, 2, 'IP vs. ATM', '', '', '', '', '', 'http://www.ctf.sk/clanky/IPvsATM.htm'),
(101, 9, 2, 'Asynchronous Transfer modul (ATM) tutorial', '', '', '', '', '', 'http://cne.gmu.edu/modules/atm/Texttut.html'),
(102, 9, 2, 'VýuÄbový kurz ATM', 'Čapuška, S., Gajarský, M., UhroviÄ', '', '', '', '', 'http://www.ktl.elf.stuba.sk/study/atmkurz/'),
(103, 7, 2, 'Základy telekomunikaÄní hierarchie', 'Ing. Vladislav ŠKORPIL, CSc.', '', '', '', '', 'http://www.elektrorevue.cz/clanky/99015/index.htm'),
(104, 7, 2, 'Optická hierarchie OTH', 'J. Vodrážka', '', '', '', '', 'http://access.feld.cvut.cz/view.php?cisloclanku=2005062901'),
(110, 7, 2, 'Digitální okruhy SDH', 'OVANET a.s.', '', '', '', '', 'http://www.ovanet.cz/cze/produkty-a-sluzby/data-a-internet/datove-okruhy/digitalni-okruhy-sdh/art_74/digitalni-okruhy-sdh.aspx'),
(106, 7, 2, 'Poskytování různorodých služeb přes sítě SDH', ' V. Krehan', '', '', '', '', 'http://access.feld.cvut.cz/view.php?nazevclanku=poskytovani-ruznorodych-sluzeb-pres-site-sdh&cisloclanku=2005103101'),
(107, 7, 2, 'SDH - Synchronious Data Hierarchy', 'COM PLUS CZ a. s.', '', '', '', '', 'http://www.complus.cz/cz/prenosove-systemy/sdh'),
(108, 7, 2, 'Synchronní digitální hierarchie – SDH', 'PK elektro', '', '', '', '', 'http://www.spsepn.edu.sk/pk_ele/sdh.php'),
(109, 7, 2, 'Systemy SDH – synchronní digitální hierarchie', 'euweb telekomunikace', '', '', '', '', 'http://telekomunikace.euweb.cz/sdh/sdh.htm'),
(111, 6, 2, 'Adresácia a signalizácia', '', '', '', '', '', 'http://nil.uniza.sk/book/export/html/107'),
(112, 6, 2, 'ReferenÄný model B-ISDN', '', '', '', '', '', 'http://nil.uniza.sk/node/105'),
(113, 6, 2, 'UNI rozhranie', '', '', '', '', '', 'http://nil.uniza.sk/book/export/html/106'),
(114, 6, 2, 'Základná koncepcia ATM', '', '', '', '', '', 'http://nil.uniza.sk/node/103');

-- --------------------------------------------------------

--
