-- http://www.phpmyadmin.net
--




--
-- Database: `atutor`
--

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_admins`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_admins` (
  `login` varchar(30) NOT NULL default '',
  `password` varchar(40) NOT NULL default '',
  `real_name` varchar(120) NOT NULL default '',
  `email` varchar(50) NOT NULL default '',
  `language` varchar(5) NOT NULL default '',
  `privileges` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `last_login` timestamp NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  PRIMARY KEY  (`login`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8;

--
-- Dumping data for table `AT_admins`
--

INSERT INTO `AT_admins` (`login`, `password`, `real_name`, `email`, `language`, `privileges`, `last_login`) VALUES
('admin', 'f72815eb0ba92e07f1a788621d5bd49219f9a1a0', '', 'capkovic@gmail.com', 'sk', 1, '2009-05-14 22:03:22'),
('swistikadmin', '4cbd497e8fa64cdbfab543ca15529141ab83aa57', 'swistik', 'asd@sad.as', 'sk', 1, '2009-05-09 01:12:56'),
('marksonyadmin', '3e0a7954a80639b0cfdfcc83b8ee5f6542a98f33', 'marksony', 'asd@asda.sa', 'sk', 1, '2009-05-15 11:54:34');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_admin_log`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_admin_log` (
  `login` varchar(30) NOT NULL default '',
  `time` timestamp NOT NULL default CURRENT_TIMESTAMP on update CURRENT_TIMESTAMP,
  `operation` varchar(20) NOT NULL default '',
  `table` varchar(30) NOT NULL default '',
  `num_affected` tinyint(3) NOT NULL default '0',
  `details` text NOT NULL,
  KEY `login` (`login`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8;

--
-- Dumping data for table `AT_admin_log`
--

INSERT INTO `AT_admin_log` (`login`, `time`, `operation`, `table`, `num_affected`, `details`) VALUES
('admin', '2008-10-19 16:25:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 16:32:40', '4', 'config', 1, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''default_language'', ''cs'')'),
('admin', '2008-10-19 20:27:37', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 22:13:54', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 22:18:22', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 22:55:13', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 22:58:27', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:02:26', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:04:43', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=1, member_id=''1'', access=''public'', title=''test'', description=''tralala'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''en'', created_date=''2008-10-19 16:35:46'', rss=0, copyright='''', icon=''fetch.php.jpeg'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''forum/list.php|file_storage/index.php|glossary/index.php|chat/index.php|tile.php|faq/index.php|links/index.php|tools/my_tests.php|sitemap.php|export.php|my_stats.php|polls/index.php|directory.php|groups.php|reading_list/index.php|blogs/index.php'', main_links=''forum/list.php|glossary/index.php|file_storage/index.php'', side_menu=''menu_menu|related_topics|users_online|glossary|search|poll|posts'''),
('admin', '2008-10-19 23:07:26', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=1, member_id=''1'', access=''public'', title=''test'', description=''tralala'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-1'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-19 16:35:46'', rss=1, copyright='''', icon='''', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''forum/list.php|file_storage/index.php|glossary/index.php|chat/index.php|tile.php|faq/index.php|links/index.php|tools/my_tests.php|sitemap.php|export.php|my_stats.php|polls/index.php|directory.php|groups.php|reading_list/index.php|blogs/index.php'', main_links=''forum/list.php|glossary/index.php|file_storage/index.php'', side_menu=''menu_menu|related_topics|users_online|glossary|search|poll|posts'''),
('admin', '2008-10-19 23:16:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:16:55', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:24:49', '4', 'config', 1, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''pretty_url'', ''1'')'),
('admin', '2008-10-19 23:24:49', '4', 'config', 1, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''apache_mod_rewrite'', ''1'')'),
('admin', '2008-10-19 23:25:16', '4', 'config', 1, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''course_dir_name'', ''1'')'),
('admin', '2008-10-19 23:26:05', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:26:11', '2', 'config', 1, 'DELETE FROM AT_config WHERE name=''apache_mod_rewrite'''),
('admin', '2008-10-19 23:26:22', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:26:29', '2', 'config', 1, 'DELETE FROM AT_config WHERE name=''pretty_url'''),
('admin', '2008-10-19 23:26:29', '2', 'config', 1, 'DELETE FROM AT_config WHERE name=''course_dir_name'''),
('admin', '2008-10-19 23:26:43', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:31:44', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-19 23:33:23', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-20 19:00:27', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-21 09:18:14', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-21 16:39:45', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 19:16:18', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 19:28:12', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 19:59:48', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 20:16:28', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 21:00:54', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 21:11:45', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-22 21:19:51', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-23 12:06:59', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 12:54:30', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 19:58:55', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:01:13', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:03:46', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:05:09', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:06:56', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:07:19', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''private'', title=''Optokomunikacne systemy'', description=''VyuÄbový kurz'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''books.jpg'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''forum/list.php|file_storage/index.php|glossary/index.php|chat/index.php|tile.php|faq/index.php|links/index.php|tools/my_tests.php|sitemap.php|export.php|my_stats.php|polls/index.php|directory.php|groups.php|reading_list/index.php|blogs/index.php'', main_links=''forum/list.php|glossary/index.php|file_storage/index.php'', side_menu=''menu_menu|related_topics|users_online|glossary|search|poll|posts'''),
('admin', '2008-10-28 20:07:36', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''private'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''books.jpg'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''forum/list.php|file_storage/index.php|glossary/index.php|chat/index.php|tile.php|faq/index.php|links/index.php|tools/my_tests.php|sitemap.php|export.php|my_stats.php|polls/index.php|directory.php|groups.php|reading_list/index.php|blogs/index.php'', main_links=''forum/list.php|glossary/index.php|file_storage/index.php'', side_menu=''menu_menu|related_topics|users_online|glossary|search|poll|posts'''),
('admin', '2008-10-28 20:09:39', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:10:57', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:12:54', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:16:36', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:22:07', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:23:08', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:25:03', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:25:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:57:48', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 20:58:03', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''8'', access=''public'', title=''NGN'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-28 12:53:11'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''tools/my_tests.php|sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2008-10-28 20:59:59', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 21:05:03', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 21:05:19', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''8'', access=''public'', title=''NGN'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-28 12:53:11'', rss=0, copyright='''', icon=''planet-earth.jpg'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''tools/my_tests.php|sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2008-10-28 21:05:41', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''public'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''books.jpg'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2008-10-28 21:05:57', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''8'', access=''public'', title=''NGN'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-28 12:53:11'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn2.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''tools/my_tests.php|sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2008-10-28 21:08:43', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-28 21:08:55', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''public'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''opto.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2008-10-28 21:11:41', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-29 10:39:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-29 16:02:41', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-29 16:03:39', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-29 16:04:06', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-10-31 22:41:11', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-11-05 20:19:52', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-11-05 20:22:41', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''public'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''cs'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''fiber-optic-cable.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search'''),
('admin', '2008-11-11 23:44:12', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-11-11 23:44:14', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-11-11 23:44:15', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-02 14:50:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-03 16:47:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-03 16:47:43', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-03 16:52:36', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-03 16:56:03', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-03 16:58:31', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-16 22:22:56', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2008-12-30 17:51:08', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 21:54:22', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 21:59:12', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 22:31:47', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 22:32:29', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 22:33:06', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 22:37:57', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 22:38:48', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-01-04 22:40:00', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-02-16 19:30:48', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-02-17 23:23:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-02-17 23:29:28', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-02-17 23:44:08', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-02-26 21:00:58', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-02-26 21:03:00', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-04 13:30:36', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-04 13:32:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-07 20:11:39', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-11 16:34:38', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-11 16:42:04', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-11 16:45:02', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-11 16:45:18', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''public'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''1390867935.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:46:22', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''public'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''1390867935.gif'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:47:16', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''public'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''1390867935.gif'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:48:26', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''public'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''1390867935.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:55:10', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''public'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''sat.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:55:21', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''public'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz'', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''en'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''fiber.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search'''),
('admin', '2009-03-11 16:55:30', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=6, member_id=''8'', access=''protected'', title=''Prístupové a transportné siete'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-11-05 20:58:01'', rss=0, copyright='''', icon=''ethernet.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:55:38', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=7, member_id=''4'', access=''public'', title=''SDH'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 19:08:01'', rss=0, copyright='''', icon=''phone.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-03-11 16:56:31', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-11 16:57:47', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''8'', access=''public'', title=''NGN'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''en'', created_date=''2008-10-28 12:53:11'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''tools/my_tests.php|sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search'''),
('admin', '2009-03-28 11:08:10', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-29 22:20:14', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-29 23:14:51', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-29 23:25:34', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-03-29 23:26:42', '3', 'themes', 1, 'INSERT INTO AT_themes VALUES (''Corporate Blue'', '''', ''Corporate_Blue'', ''2009-03-29'', '''', ''0'')'),
('admin', '2009-03-29 23:26:53', '1', 'themes', 1, 'UPDATE AT_themes SET status = ''1'' WHERE dir_name = ''Corporate_Blue'''),
('admin', '2009-03-29 23:27:12', '3', 'themes', 1, 'INSERT INTO AT_themes VALUES (''bluetabs1'', '''', ''bluetabs1'', ''2009-03-29'', '''', ''0'')'),
('admin', '2009-03-29 23:27:23', '1', 'themes', 1, 'UPDATE AT_themes SET status = ''1'' WHERE dir_name = ''bluetabs1'''),
('admin', '2009-04-01 12:52:30', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 12:54:32', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:02:09', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:06:57', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:09:11', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:09:39', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:14:39', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:22:06', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:25:22', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:26:13', '4', 'config', 2, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''default_language'', ''sk'')'),
('admin', '2009-04-01 13:26:51', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 13:28:54', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-01 17:52:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-07 22:35:19', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-07 23:00:47', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-07 23:01:03', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=9, member_id=''7'', access=''public'', title=''Asynchrónny prenosový mód ATM'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-03-28 11:55:04'', rss=0, copyright='''', icon=''atm.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-04-07 23:02:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-07 23:03:08', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=9, member_id=''7'', access=''public'', title=''Asynchrónny prenosový mód ATM'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-03-28 11:55:04'', rss=0, copyright='''', icon=''atm.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-04-07 23:04:23', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-07 23:04:37', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=9, member_id=''7'', access=''public'', title=''Asynchrónny prenosový mód ATM'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-03-28 11:55:04'', rss=0, copyright='''', icon=''atm.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-04-07 23:06:50', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-07 23:07:07', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=9, member_id=''7'', access=''public'', title=''Asynchrónny prenosový mód ATM'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-03-28 11:55:04'', rss=0, copyright='''', icon=''atm1.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links='''', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-04-07 23:08:36', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-08 00:26:57', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-08 10:59:07', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-08 12:40:13', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-08 13:07:15', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-08 13:23:55', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-26 15:23:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-04-26 15:31:00', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-04 22:46:38', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-04 23:02:00', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-04 23:26:40', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-06 20:14:48', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-06 20:17:34', '3', 'admins', 1, 'INSERT INTO AT_admins\r\n		                 (login,\r\n		                  password,\r\n		                  real_name,\r\n		                  email,\r\n		                  language,\r\n		                  privileges,\r\n		                  last_login)\r\n		          VALUES (''swistikadmin'', \r\n		                  ''********'', \r\n		                  ''swistik'', \r\n		                  ''asd@sad.as'', \r\n		                  ''sk'', \r\n		                  1, \r\n		                  0)'),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:35:47', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''swistikadmin'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:39:20', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''protected'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz venovaný optickým technológiám. '', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''fiber.png'', banner=''<p>Nieco napisat</p>'', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search|poll'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:40:11', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=7, member_id=''4'', access=''protected'', title=''SDH'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 19:08:01'', rss=0, copyright='''', icon=''phone.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|polls/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll|users_online'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:40:32', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''3'', access=''protected'', title=''NGN'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''en'', created_date=''2008-10-28 12:53:11'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|google_search/index.php|reading_list/index.php|polls/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:40:32', '2', 'course_enrollment', 1, 'DELETE FROM AT_course_enrollment WHERE course_id=5 AND member_id=8'),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:40:57', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''protected'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''sat.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|polls/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll|users_online'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:41:12', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=9, member_id=''7'', access=''protected'', title=''Asynchrónny prenosový mód ATM'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''0'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-03-28 11:55:04'', rss=0, copyright='''', icon=''atm.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|links/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:44:10', '3', 'course_cats', 1, 'INSERT INTO AT_course_cats VALUES (NULL, ''VyuÄbový kurz'', 0, '''')'),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:44:33', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=3, member_id=''5'', access=''protected'', title=''OptokomunikaÄné systémy'', description=''VyuÄbový kurz venovaný optickým technológiám. '', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-10-22 19:21:52'', rss=0, copyright='''', icon=''fiber.png'', banner=''<p>Nieco napisat</p>'', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search|poll'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:45:16', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''swistikadmin'''),
('admin', '2009-05-06 20:48:01', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('swistikadmin', '2009-05-06 20:48:22', '1', 'course_cats', 1, 'UPDATE AT_course_cats SET cat_parent=0, cat_name=''VýuÄbový kurz'', theme='''' WHERE cat_id=1'),
('admin', '2009-05-06 20:51:06', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=9, member_id=''7'', access=''protected'', title=''Asynchrónny prenosový mód ATM'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-03-28 11:55:04'', rss=0, copyright='''', icon=''atm.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|links/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-05-06 20:51:18', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=8, member_id=''4'', access=''protected'', title=''KomunikaÄné protokoly'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 22:08:47'', rss=0, copyright='''', icon=''sat.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|polls/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll|users_online'''),
('admin', '2009-05-06 20:51:25', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''3'', access=''protected'', title=''NGN'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''en'', created_date=''2008-10-28 12:53:11'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|google_search/index.php|reading_list/index.php|polls/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search'''),
('admin', '2009-05-06 20:51:34', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=7, member_id=''4'', access=''protected'', title=''SDH'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 19:08:01'', rss=0, copyright='''', icon=''phone.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|polls/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php|tools/my_tests.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll|users_online'''),
('admin', '2009-05-06 20:51:41', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=6, member_id=''8'', access=''protected'', title=''Prístupové a transportné siete'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-11-05 20:58:01'', rss=0, copyright='''', icon=''ethernet.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''polls/index.php|tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|google_search/index.php|links/index.php'', main_links='''', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2009-05-06 20:52:14', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-06 20:58:32', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-08 15:10:28', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-08 15:19:46', '3', 'admins', 1, 'INSERT INTO AT_admins\r\n		                 (login,\r\n		                  password,\r\n		                  real_name,\r\n		                  email,\r\n		                  language,\r\n		                  privileges,\r\n		                  last_login)\r\n		          VALUES (''marksonyadmin'', \r\n		                  ''********'', \r\n		                  ''marksony'', \r\n		                  ''asd@asda.sa'', \r\n		                  ''sk'', \r\n		                  1, \r\n		                  0)'),
('marksonyadmin', '2009-05-08 15:21:34', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-08 15:30:42', '4', 'config', 2, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''site_name'', ''KTL VýuÄbový modul'')'),
('marksonyadmin', '2009-05-08 15:34:06', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('admin', '2009-05-08 15:36:06', '4', 'config', 1, 'REPLACE INTO AT_config VALUES (''master_list'', ''1'')'),
('marksonyadmin', '2009-05-08 15:45:55', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-08 15:46:49', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=10, member_id=''3'', access=''public'', title=''Kurz'', description=''test...'', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-05-07 12:59:50'', rss=0, copyright='''', icon='''', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|faq/index.php|reading_list/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-05-08 15:56:39', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-08 16:24:38', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-08 16:26:48', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-08 16:26:59', '2', 'config', 1, 'DELETE FROM AT_config WHERE name=''master_list'''),
('marksonyadmin', '2009-05-08 18:08:35', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-08 19:25:41', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-08 22:25:33', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-08 22:28:00', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('swistikadmin', '2009-05-09 00:30:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''swistikadmin '''),
('swistikadmin', '2009-05-09 00:31:33', '2', 'instructor_approvals', 1, 'DELETE FROM AT_instructor_approvals WHERE member_id=9'),
('swistikadmin', '2009-05-09 00:31:33', '1', 'members', 1, 'UPDATE AT_members SET status=3, creation_date=creation_date, last_login=last_login WHERE member_id=9'),
('swistikadmin', '2009-05-09 00:40:00', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''swistikadmin'''),
('swistikadmin', '2009-05-09 00:41:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''swistikadmin'''),
('swistikadmin', '2009-05-09 01:12:56', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''swistikadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-09 17:57:30', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-09 18:00:01', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('admin', '2009-05-10 17:01:26', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:02:10', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''3'', access=''protected'', title=''NGN'', description=''VýuÄbový kurz zameraný na problematiku NGN'', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-05-07 11:08:51'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn-icon-final.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search|poll'''),
('admin', '2009-05-10 17:04:49', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:05:11', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=7, member_id=''4'', access=''protected'', title=''SDH'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-12-17 19:08:01'', rss=0, copyright='''', icon=''phone.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll|users_online'''),
('admin', '2009-05-10 17:06:06', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:07:51', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:08:59', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:09:14', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=5, member_id=''3'', access=''protected'', title=''NGN'', description=''VýuÄbový kurz zameraný na problematiku NGN'', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''none'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-05-07 11:08:51'', rss=0, copyright='''', icon=''ngn-icon-final2.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|users_online|search|poll'''),
('admin', '2009-05-10 17:09:37', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:14:10', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:14:42', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:14:53', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=10, member_id=''3'', access=''public'', title=''Kurz'', description=''test...'', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2009-05-07 12:59:50'', rss=0, copyright='''', icon=''applications-internet.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|links/index.php|faq/index.php|reading_list/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search|poll'''),
('admin', '2009-05-10 17:40:46', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-10 17:41:08', '4', 'courses', 2, 'REPLACE INTO AT_courses SET course_id=6, member_id=''8'', access=''protected'', title=''Prístupové a transportné siete'', description='''', course_dir_name='''', cat_id=''1'', content_packaging=''top'', notify=0, hide=0, max_quota=''-2'', max_file_size=''-3'', primary_language=''sk'', created_date=''2008-11-05 20:58:01'', rss=0, copyright='''', icon=''ethernet.png'', banner='''', release_date=''0000-00-00 00:00:00'', end_date=''0000-00-00 00:00:00'' ,home_links=''tools/my_tests.php|glossary/index.php|reading_list/index.php|links/index.php|google_search/index.php|faq/index.php'', main_links=''sitemap.php'', side_menu=''menu_menu|search'''),
('admin', '2009-05-10 21:31:24', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-11 10:14:51', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-12 23:32:30', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('admin', '2009-05-13 13:18:53', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-13 14:27:54', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-13 19:15:54', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('admin', '2009-05-14 22:03:22', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''admin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-14 23:16:15', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin'''),
('marksonyadmin', '2009-05-15 11:54:34', '1', 'admins', 1, 'UPDATE AT_admins SET last_login=NOW() WHERE login=''marksonyadmin''');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_assignments`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_assignments` (
  `assignment_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `title` varchar(240) NOT NULL default '',
  `assign_to` mediumint(8) unsigned default '0',
  `date_due` datetime NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  `date_cutoff` datetime NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  `multi_submit` tinyint(4) default '0',
  PRIMARY KEY  (`assignment_id`),
  KEY `course_id` (`course_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=1 ;

--
-- Dumping data for table `AT_assignments`
--


-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_auto_enroll`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_auto_enroll` (
  `auto_enroll_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `associate_string` varchar(10) NOT NULL default '',
  `name` varchar(50) NOT NULL default '',
  PRIMARY KEY  (`auto_enroll_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=1 ;

--
-- Dumping data for table `AT_auto_enroll`
--


-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_auto_enroll_courses`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_auto_enroll_courses` (
  `auto_enroll_courses_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `auto_enroll_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  PRIMARY KEY  (`auto_enroll_courses_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=1 ;

--
-- Dumping data for table `AT_auto_enroll_courses`
--


-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_backups`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_backups` (
  `backup_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `date` timestamp NOT NULL default CURRENT_TIMESTAMP on update CURRENT_TIMESTAMP,
  `description` text NOT NULL,
  `file_size` int(10) unsigned NOT NULL default '0',
  `system_file_name` varchar(50) NOT NULL default '',
  `file_name` text NOT NULL,
  `contents` text NOT NULL,
  PRIMARY KEY  (`backup_id`),
  KEY `course_id` (`course_id`)
) ENGINE=MyISAM  DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=2 ;

--
-- Dumping data for table `AT_backups`
--

INSERT INTO `AT_backups` (`backup_id`, `course_id`, `date`, `description`, `file_size`, `system_file_name`, `file_name`, `contents`) VALUES
(1, 3, '2009-05-01 22:35:58', 'Optokomunikacne systemy', 2113869, '4268dff09f4b3862352914780a51456b', 'OptokomunikaÄné_systémy_01_May_09.zip', 'N;');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_blog_posts`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_blog_posts` (
  `post_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `member_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `owner_type` tinyint(3) unsigned NOT NULL default '0',
  `owner_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `private` tinyint(3) unsigned NOT NULL default '0',
  `date` timestamp NOT NULL default CURRENT_TIMESTAMP on update CURRENT_TIMESTAMP,
  `num_comments` tinyint(3) unsigned NOT NULL default '0',
  `title` varchar(255) NOT NULL default '',
  `body` text NOT NULL,
  PRIMARY KEY  (`post_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=1 ;

--
-- Dumping data for table `AT_blog_posts`
--


-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_blog_posts_comments`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_blog_posts_comments` (
  `comment_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `post_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `member_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `date` timestamp NOT NULL default CURRENT_TIMESTAMP on update CURRENT_TIMESTAMP,
  `private` tinyint(3) unsigned NOT NULL default '0',
  `comment` text NOT NULL,
  PRIMARY KEY  (`comment_id`),
  KEY `post_id` (`post_id`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=1 ;

--
-- Dumping data for table `AT_blog_posts_comments`
--


-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_config`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_config` (
  `name` char(30) NOT NULL default '',
  `value` char(255) NOT NULL default '',
  PRIMARY KEY  (`name`)
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8;

--
-- Dumping data for table `AT_config`
--

INSERT INTO `AT_config` (`name`, `value`) VALUES
('site_name', 'KTL VýuÄbový modul'),
('contact_email', 'capkovic@gmail.com'),
('db_size', '3378991'),
('du_size', '10976'),
('db_size_ttl', '1242417804'),
('default_language', 'sk'),
('mysql_group_concat_max_len', '1024'),
('cron_key', '1D559E'),
('main_defaults', 'sitemap.php'),
('home_defaults', 'forum/list.php|file_storage/index.php|tools/my_tests.php|sitemap.php|glossary/index.php|chat/index.php|links/index.php|polls/index.php|faq/index.php|groups.php|reading_list/index.php|directory.php|tile.php|my_stats.php|export.php|google_search/index.php|b'),
('side_defaults', 'menu_menu|search|poll'),
('home_defaults_2', 'logs/index.php');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `AT_content`
--

CREATE TABLE IF NOT EXISTS `AT_content` (
  `content_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL auto_increment,
  `course_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `content_parent_id` mediumint(8) unsigned NOT NULL default '0',
  `ordering` mediumint(8) NOT NULL default '0',
  `last_modified` timestamp NOT NULL default CURRENT_TIMESTAMP on update CURRENT_TIMESTAMP,
  `revision` tinyint(3) unsigned NOT NULL default '0',
  `formatting` tinyint(4) NOT NULL default '0',
  `release_date` datetime NOT NULL default '0000-00-00 00:00:00',
  `keywords` text NOT NULL,
  `content_path` text NOT NULL,
  `title` varchar(255) NOT NULL default '',
  `text` text NOT NULL,
  `head` text NOT NULL,
  `use_customized_head` tinyint(4) NOT NULL default '0',
  PRIMARY KEY  (`content_id`),
  KEY `course_id` (`course_id`)
) ENGINE=MyISAM  DEFAULT CHARSET=utf8 AUTO_INCREMENT=229 ;

--
-- Dumping data for table `AT_content`
--

INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(49, 3, 48, 1, '2008-10-30 22:28:49', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Komponenty optickej siete', '<h2></h2>\r\n<h3>Optické vlákna</h3>\r\n<p>Všetky telekomunikaÄné siete sa v súÄasnosti budujú na báze\r\njednomódových vlákien (SM). Tieto vlákna majú najväÄšiu prenosovú\r\nkapacitu. Ich tlmenie je nízke a majú nulovú módovú disperziu. Majú\r\nveľkú šírku pásma, vÄaka Äomu sú vhodné pre vysokorýchlostný prenos.</p>\r\n<h3>Optické vysielaÄe</h3>\r\n<p>\r\nTieto bloky realizujú elektricko-optický prevod signálu. Sú súÄasťami\r\nklientských systémov TDM. Na vysielaÄe sú kladené vysoké požiadavky,\r\nhlavne na zdroj optického žiarenia. Zdrojmi optického žiarenia pre\r\nprenosovú techniku WDM bývajú predovšetkým lasery DBF (Distributed\r\nFeed-Back) – laser s distribuovanou spätnou väzbou pre potlaÄenie\r\nnežiadúcich vlnových dĺžok. Pri pokroÄilejších systémoch sa používajú\r\naj laditeľné lasery s aktívnou spätnoväzbovou stabilizáciou vlnovej\r\ndĺžky. Úlohou budiacich elektrických obvodov týchto vysielaÄov je okrem\r\nmodulácie signálu aj stabilizácia výstupného výkonu vysielaÄa.\r\nStabilizaÄná spätná väzba býva typicky realizovaná priamo z optického\r\nvýstupu laseru monitorovacou diódou. </p>\r\n<h3>\r\nOptické prijímaÄe</h3>\r\n<p>\r\nRovnako ako optické vysielaÄe ani optické prijímaÄe sa v systémoch WDM\r\nsamostatne nevyskytujú. Prevodníkom optického signálu na elektrický\r\nmôže byť fotodióda PIN, lavínová dióda APD (Avalanche Photo Diode)\r\nalebo fototranzistor riadený elektrickým poľom. NajÄastejšími\r\nmateriálmi pre fotodiódy sú Ge, Si, InGaAs. </p>\r\n<h3>\r\nOptický regenerátor</h3>\r\n<p>\r\nJe to sieťový prvok, v ktorom dochádza k obnove všetkých alebo\r\nniektorých parametrov optického signálu. Je použiteľných viacero typov\r\nregenerátorov v závislosti od rozsahu obnovy signálu:</p>\r\n<ul>\r\n<li>regenerátory 1 R (Regeneration) – obnovia len stredný výkon a\r\ntvar spektra signálu</li>\r\n<li>regenerátory 2 R (Regeneration, Reshaping) – navyše obnovujú\r\namplitúdu optických impulzov</li>\r\n<li>regenerátory 3 R (Regeneration, Reshaping, Retiming) – obnovia\r\nÄasové pomery impulzov ich prevzorkovaním taktom odvodeným z\r\nprijímaného signálu</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nSpracovanie optického signálu v regenerátoroch je znázornené na obrázku.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/t_otn.jpg" border="0" alt="Regener�tor OTN" title="Regener�tor OTN" /></p>\r\n<h3>\r\nOptické zosilňovaÄe</h3>\r\n<p>\r\nV optických prenosových systémoch zohrávajú významnú úlohu. Ich\r\nfunkciou je priame zosilnenie optického signálu bez jeho premeny na\r\nelektrický. </p>\r\n<p>\r\n<span style="text-decoration: underline;">EDFA (Erbium Doped Fiber Amplifier)</span></p>\r\n<p>Pri prenosoch na vlnovej dĺžke 1550 nm sa používa v optických\r\nzosilňovaÄoch vlákno dopované erbiom. Jeho dĺžka je 10 m. Bloková\r\nschéma zosilňovaÄa je na obrázku. Optický signál s nízkou úrovňou,\r\nktorý sa má zosilniť, prechádza cez optický filter do vlnového\r\nmultiplexora, do ktorého sa privádza aj budiace žiarenie vlnovej dĺžky\r\n980 až 1480 nm. Pracovný signál vlnovej dĺžky 1550 nm je privedený\r\nspolu s budiacim signálom do vlákna dopovaného erbiom, dĺžky 10 až 30\r\nm. Budiace žiarenie je absorbované erbiom, Äím sa stimuluje emisia\r\nfotónov a dochádza k zosilneniu signálu 1550 nm. Energia z vlákna sa\r\nvedie do deliÄa, z ktorého 95% energie odchádza do filtra a 5% sa\r\nvracia do obvodu spätnej väzby na reguláciu zosilnenia. Filter bráni,\r\naby sa budiace žiarenie nedostalo do výstupného optického vlákna.\r\nZosilnenie signálu je 20 až 30 dB.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/erbiom_dopovany.jpg" border="0" alt="Erbiom dopovan� zosilnovac" title="Erbiom dopovan� zosilnovac" /></p>\r\n<h3>\r\nOptické vlnové multiplexory a demultiplexory</h3>\r\n<p>\r\nPredstavujú kľúÄové súÄiastky WDM techniky. Sú to pasívne komponenty,\r\nktoré slúžia ako rozdeľovacie a zluÄovacie zariadenie. </p>\r\n<p>Vlnový multiplexor</p>\r\n<ul>\r\n<li>zluÄovacie zariadenie s dvoma alebo viacerými vstupmi a jedným\r\nvýstupom </li>\r\n<li>svetelné žiarenie každého vstupu má vopred definovaný rozsah\r\nvlnovej dĺžky a výstup je kombináciou svetelného žiarenia zo vstupov</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nVlnový demultiplexor </p>\r\n<ul>\r\n<li>rozdeľovacie zariadenie s jedným vstupom a dvoma alebo viacerými\r\nvýstupmi </li>\r\n<li>vstupný signál pozostáva z kombinácii vlnových dĺžok a každý\r\nvýstup má iný, vopred urÄený rozsah vlnovej dĺžky </li>\r\n</ul>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\nKonštrukÄne sú tieto súÄiastky vyrábané ako výmenné moduly s\r\nmultiplexnými pomermi 1 : 4 až 1 : 16, ktoré sú v prípade väÄšieho\r\npoÄtu kanálov zaradené do kaskád. Príklad usporiadania vlnového\r\ndemultiplexora 1 : 16 zloženého z kaskády demultiplexorov 1 : 4 je na\r\nobrázku.\r</p>\r\n<p> </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/demultiplexor.jpg" border="0" alt="Usporiadanie demultiplexoru 1:16" title="Usporiadanie demultiplexoru 1:16" /></p>', '<l', 1),
(50, 3, 48, 2, '2008-10-30 22:33:36', 1, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Programovo riadený OADM', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nOptický add/drop (vydeľovací) multiplex OADM umožňuje flexibilné,\r\ndiaľkovo riadené prepojovanie jednotlivých kanálov optického spektra za\r\núÄelom za úÄelom prevádzky a ochranného prepínania. VyznaÄuje sa dvoma\r\nrozhraniami skupinového optického signálu rovnakej kapacity (s rovnakým\r\npoÄtom pracovných vlnových dĺžok) a blokom pre programové vydeľovanie\r\nalebo zaÄleňovanie urÄitého poÄtu signálov jednotlivých vlnových dĺžok.\r\nUmožňuje tranzit všetkých nevydelených a pridaných vlnových dĺžok, ale\r\nneumožňuje zmenu vlnových dĺžok prenášaných optických kanálov.</p>\r\n<p>\r\nVšeobecná bloková schéma OADM pre jeden smer prenosu je na obrázku.\r\nVstupným predzosilňovaÄom EDF1 je skupinový optický signál zosinený na\r\núroveň potrebnú k Äalšiemu spracovaniu. V demultiplexore DMX je\r\nkompletne rozložený na jednotlivé pracovné vlnové dĺžky. Takto\r\npriestorovo oddelené optické kanály sú privedené na priestorové\r\nspojovacie pole SW, ktoré je zložené z vlnovo nezávislých optických\r\nprepínaÄov 2x2. Tieto sa môžu nachádzať v jednom zo štyroch stavov:</p>\r\n<ul>\r\n<li>prepojenie vstupného signálu na výstup k vlnovému multiplexoru MX\r</li>\r\n<li>prepojenie vstupného signálu na vydeľovací výstup k transpordéru </li>\r\n<li>prepojenie zaÄleňovaného signálu z transpordéru na výstup k\r\nvlnovému multiplexoru MX </li>\r\n<li>obe prepojenia podľa a) aj b) </li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nÚlohou optických transpordérov je zaistiť optickému signálu\r\nvstupujúcemu prostredníctvom OADM do siete WDM konkrétnu pracovnú\r\nvlnovú dĺžku prostredníctvom ktorej bude kanál transportovaný. Ďalej\r\nmusí vytvoriť zakonÄenie kanálu z hľadiska služobnej a riadiacej\r\ninformácie. </p>\r\n<p>\r\nNa výstupe SW sú obvykle zaradené tlmiace Älánky Ai, ktorých úlohou je\r\nvyrovnať rozdiely v úrovniach jednotlivých vlnových dĺžok. Za\r\nmultiplexorom MX nasleduje výstupný zosilňovaÄ EDF2. Na záver je\r\npoužitý monitorovací blok MB, ktorý analyzuje výstupný signál ako celok\r\naj po jednotlivých vlnových dĺžkach. </p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="schemy/oadm.png"><img src="schemy/t_oadm.jpg" border="0" alt="Blokov� sch�ma OADM" title="Blokov� sch�ma OADM" /></a></p>', '<l', 1),
(48, 3, 0, 2, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Vrstvový model optickej siete', '<h2></h2>\r\n<p>Model optickej siete je na nasledovnom obrázku. Skladá sa z optickej\r\na zákazníckej vrstvy.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/t_vrstvovy_model.jpg" border="0" alt="Vrstvov� model optickej siete" title="Vrstvov� model optickej siete" /></p>\r\n<p>Optická vrstva má za úlohu zabezpeÄiť transparentný prenos všetkým\r\nexistujúcim protokolom a transportným technikám, vystupujúcim ako\r\nzákaznícke vrstvy. Optická vrstva siete je Äalej Älenená na nasledujúce\r\npodvrstvy:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Optická prenosová sekcia OTS (Optical Transport Section), ktorá\r\nmá za úlohu adaptáciu skupinového optického signálu na optické vlákno</li>\r\n<li>Optická multiplexná sekcia OMS (Optical Multiplex Section), má na\r\nstarosti transport skupinových optických signálov, ktoré sú tvorené\r\nniekoľkými vlnovými dĺžkami; využíva sa systém WDM</li>\r\n<li>Optický kanál OCh (Optical Channel), ktorý reprezentuje všetky\r\nprostriedky zúÄastnené na transparentnom prenose zákazníckeho signálu\r\noptickým prostredím (vrátane smerovania a dohľadu nad celistvosťou a\r\nkvalitou Och), zákaznícky signál sa musí prispôsobiť:\r\n<ul>\r\n<li>prevod signálu na sériový tok dát, pokiaľ signál nemá túto\r\nštruktúru</li>\r\n<li>skramblovať a deskramblovať signál</li>\r\n<li>kódovať na optický signál NRZ konkrétnej vlnovej dĺžky</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>\r\n<p>Pod týmito vrstvami OTN sa predpokladá vrstva fyzického optického\r\nmédia, tvoreného jednotlivými typmi optických vlákien ako pasívnym\r\nprenosovým prostredím. </p>\r\n<p>\r\nNajrozšírenejšími protokolmi a transportnými technikami, ktoré\r\npredstavujú zákaznícku vrstvu pre optickú vrstvu siete, sú v súÄasnej\r\ndobe ATM a IP pre dátové služby a SDH pre hlasové služby. Z modelu je\r\nzrejmé, že všetky signály zákazníckej vrstvy môžu priamo vstupovať do\r\noptickej vrstvy. V súÄasnosti je preferovaný priamy prenos IP\r\nzákazníckej vrstvy prostredníctvom optickej vrstvy.</p>\r\n<p> </p>', '<l', 1),
(52, 3, 48, 4, '2008-10-30 22:35:09', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Triedy optických sietí', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nV prípade optických sietí možno definovať podľa použitých optických\r\nkomponentov štyri základné typy sietí. Predpokladáme, že všetky skupiny\r\npoužívajú na prenos optické linky a obsahujú neprepájacie optické\r\nkomponenty. </p>\r\n<div>\r\n\r\n<table id="AutoNumber1" style="border-collapse: collapse; height: 175px;" border="1" cellspacing="0" cellpadding="0" width="81%" bordercolor="#111111">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td colspan="5" width="100%" height="19" align="center">\r\n<p align="center">Triedy optických sietí</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width="27%" height="31" align="center">Typy optických\r\nkomunikaÄných komponentov</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">Siete optických liniek</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">B&amp;S siete</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">WR siete</td>\r\n<td width="19%" height="31" align="center">Fot.\r\npaketovo-prepájané siete</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width="27%" height="31" align="center">Neprepájacie opt.\r\nkomponenty</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">X</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">X</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">X</td>\r\n<td width="19%" height="31" align="center">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width="27%" height="31" align="center">Laditeľné vysielaÄe\r\na/alebo laditeľné prijímaÄe</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">--</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">X</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">X/--</td>\r\n<td width="19%" height="31" align="center">X/--</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width="27%" height="31" align="center">Optické obvodové\r\nprepínaÄe\r\n(OADM a OXC)</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">--</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">--</td>\r\n<td width="18%" height="31" align="center">X</td>\r\n<td width="19%" height="31" align="center">X/--</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width="27%" height="32" align="center">Optické paketové\r\nprepínaÄe</td>\r\n<td width="18%" height="32" align="center">--</td>\r\n<td width="18%" height="32" align="center">--</td>\r\n<td width="18%" height="32" align="center">--</td>\r\n<td width="19%" height="32" align="center">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</div>\r\n<h3>\r\nSiete optických liniek (Optical link networks)</h3>\r\n<p>\r\nSkladajú sa z celoelektrických prepínaÄov navzájom prepojených\r\noptickými linkami. Optické linky môžu byť jednokanálové alebo\r\nviackanálové bod-bod linky alebo médium zdieľajúce broadcastové linky.\r\nBod-bod viackanálové linky sú realizované umiestnením WDM multiplexorov\r\nna oba konce optického vlákna. Médium zdieľajúce broadcastové linky sú\r\nvytvorené použitím WDM passive star couplers. Nakoľko tieto komponenty\r\nnie sú programovateľné, neexistuje v týchto sieťach možnosť ich\r\nrekonfigurácie. Obrázok ukazuje rozdielne podtriedy optických sietí\r\nzaložených na elektrických prepínaÄoch. Môžu byť výhradne paketové\r\n(spojové alebo bez spojovej orientácie), výhradne okruhové alebo\r\nhybridné. </p>\r\n<h3>\r\nBroadcast a select siete (Broadcast-and-Select networks - B&amp;S)</h3>\r\n<p>\r\nTu sú použité, ako jediné komponenty s optickým prepájaním, laditeľné\r\nvysielaÄe a/alebo prijímaÄe. Ako už názov prezrádza, dáta sú vysielané\r\nna všetky linky (napr. použitím WDM passive star coupler) a prijímaÄ je\r\nprogramovaný tak, aby si zvolil kanál, ktorý obsahuje jemu urÄené\r\ninformácie. B&amp;S siete sa rozdeľujú na single-hop a multi-hop. </p>\r\n<p>\r\nV single-hop sieťach užívateľské dáta len prechádzajú optickými\r\nsmerovacími komponentmi na ceste, zatiaľ Äo v multi-hop sieťach dáta\r\nidú cez kombináciu optických a elektrických prepájacích komponentov.\r\nCelo-optické siete majú hlavnú výhodu v transparentosti prenosovej\r\nrýchlosti. V single-hop sieťach vysielaÄ a prijímaÄ môžu meniť kanály\r\npo každom prijatom pakete (paket-by-paket) alebo až po prijatí výzvy na\r\nukonÄenie komunikácie (call-by-call). Preto je možné realizovať\r\npaketové prepájanie spojovo orientované, nespojovo orientované a tiež\r\nokuhové spojovo orientované prepájanie. Hybridné prepájanie nie je\r\nmožné, lebo jedinými použitými prepájacími komponentmi sú laditeľné\r\nvysielaÄe/prijímaÄe a preto oba konce prenosovej cesty musia pracovať\r\nsúÄasne v rovnakom móde. </p>\r\n<p>\r\nV multi-hop sieťach sú dáta vysielané broadcastom na všetky linky, ale\r\nelektronické prepínaÄe (efektívne) zabezpeÄia, aby sa dáta smerujúce po\r\nspoloÄnej ceste od zdroja do cieľa prenášali len jednou vlnovou dĺžkou,\r\nÄím nie všetky uzly prijímajú všetky vlnové dĺžky. Nakoľko ide o\r\nB&amp;S siete, tak jedinými optickými prepájacími zariadeniami sú\r\nladiteľné prijímaÄe/vysielaÄe. Tiež platí podpora prepájania okruhov\r\nako aj paketov a tiež kombinácie oboch typov prepájania. </p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="graf_tab/podtriedy.jpg"><img src="graf_tab/t_podtriedy.jpg" border="0" alt="Podtriedy optick�ch siet�" title="Podtriedy optick�ch siet�" /></a></p>\r\n<h3>\r\nSiete s vlnovodĺžkovým smerovaním (Wavelength-routed networks - WR)</h3>\r\n<p>\r\nV týchto sieťach nesmú chýbať optické okruhové prepínaÄe (OADM/OXC) a\r\nmôžu ale aj nemusia sa tu nachádzať laditeľné prijímaÄe/vysielaÄe. WR\r\nsiete môžu byť tiež typu single-hop a multi-hop. </p>\r\n<p>\r\nSingle-hop siete využívajú výhradne optické prepájacie komponenty a ak\r\nobsahujú vysielaÄe a prijímaÄe bez možnosti zmeny vlnovej dĺžky, potom\r\nide výhradne o siete s prepájaním okruhov. Použitie laditeľných\r\nvysielaÄov/prijímaÄov umožňuje realizovať okruhové alebo hybridné\r\nprepájanie. </p>\r\n<p>\r\nMulti-hop WR siete pozostávajú z optických okruhových prepínaÄov,\r\nelektronických prepínaÄov, prípadne aj laditeľných\r\nvysielaÄov/prijímaÄov. Elektronické prepínaÄe môžu pracovať v režime\r\nprepájania okruhov ako aj prepájania paketov (spojový aj nespojový mód).</p>\r\n<h3>\r\nFotonické paketovo prepájané siete (Photonic packet-switched networks)</h3>\r\n<p>\r\nTento typ sietí obsahuje nevyhnutne optické paketové prepínaÄe, naviac\r\nmôžu mať aj optické okruhové prepínaÄe a laditeľné vysielaÄe/prijímaÄe.\r\nNakoľko optické prepájanie okruhov nemusí byť realizované, tieto siete\r\npracujú buÄ v optickom paketovom alebo zmiešanom (hybridnom) prepájacom\r\nrežime. Optické prepájacie obvody sú realizované vo forme OADM/OXC\r\nalebo laditeľnými vysielaÄmi/prijímaÄmi pracujúcimi v režime\r\ncall-by-call. Prípadná kombinácia celo-optických paketových s\r\nelektronickými okruhovými prepínaÄmi je síce možná, ale málo\r\npravdepodobná, lebo namiesto elektrických sa pravdepodobne použijú\r\ncelo-optické obvodové prepínaÄe.</p>\r\n<h3>\r\nSiete založené na optickom burstovom prepájaní (Optical burst-switched\r\nnetworks)</h3>\r\n<p>\r\nBurstové prepájanie kombinuje koncept okruhového a paketového\r\nprepájania. V týchto sieťach ide tiež o spojovo orientovaný prenos.\r\nSpojenie sa vytvorí zaslaním kontrolného paketu do cieľa cesty. Dátové\r\nbursty sú potom zasielané po urÄitom Äasovom intervale za kontrolným,\r\npriÄom sa nevyžaduje potvrdenie o úspešnosti alokácie zdrojov pre takto\r\nvytvorenú cestu. Tým sa odstraňuje round-trip oneskorenie, potrebné na\r\nvytvorenie komunikaÄného okruhu v klasických sieťach s prepájaním\r\nokruhov. Aby sa predišlo možnosti, že bursty prídu skôr než prepínaÄ\r\nstihne alokovať zdroje, musia byť v prepínaÄoch vyrovnávacie pamäte.</p>\r\n<h3>\r\nSúÄasný stav sietí</h3>\r\n<p>\r\nZ vyššie menovaných sietí sa v súÄasnej dobe komerÄne využívajú len\r\nsiete optických liniek. Zo zvyšných troch (B&amp;S, WR, fotonické\r\npaketovo-prepájané siete) sa najväÄšia pozornosť sústreÄuje na WR\r\nsiete. Je to spôsobené vysokou finanÄnou nároÄnosťou laditeľných\r\nvysielaÄov/prijímaÄov pre B&amp;S a optických pamätí pre optické\r\npaketové prepínaÄe. Z WR sietí majú najväÄšiu perspektívu multi-hop WR\r\nsiete s elektronickým paketovým prepájaním, napr. IP smerovaÄe navzájom\r\nprepojené cez optické okruhové prepínaÄe OADM/OXC. </p>', '<l', 1),
(51, 3, 48, 3, '2008-10-30 22:33:18', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Optické spojovacie polia OXC', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nOptický cross-connect (spojovacie pole) OCX je najkomplexnejším\r\nsieťovým prvkom optickej siete. Jeho štruktúra je rozšírením princípu\r\nprogramovateľného OADM na N rozhraní skupinového optického signálu.\r\nPoužívajú sa dva typy OXC:</p>\r\n<h3>\r\nOXC s priestorovým spojovacím poľom</h3>\r\n<p>\r\nJe zobrazený na obrázku. Nie je schopný konvertovať vlnovú dĺžku\r\nprenášaného optického kanálu. Priestorové prepájanie sa obmedzuje na\r\nprepojenie jednotlivých pracovných vlnových dĺžok medzi rozhraniami\r\nskupinových signálov alebo príspevkovými rozhraniami. Prepájanie sa\r\nrealizuje v N nezávislých spojovacích poliach. </p>\r\n<p>\r\nZa multiplexormi MX nasleduje kaskáda výstupných zosilňovaÄov, keÄže\r\ntlmenie spojovacích polí je relatívne veľké (5 až 20 dB). Medzi\r\nzosilňovacími stupňami je odboÄenie signálu pre monitorovací blok MB,\r\nktorý opäť analyzuje výstupný signál a riadi tlmiace Älánky Ai.</p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="schemy/oxc_priestorove.png"><img src="schemy/t_oxc_priestorove.jpg" border="0" alt="OXC s priestorov�m spojovac�m polom" title="OXC s priestorov�m spojovac�m polom" /></a></p>\r\n<h3>\r\nOXC s priestorovo-vlnovým spojovacím poľom</h3>\r\n<p>\r\nJe zobrazený na obrázku. Obsahuje spojovacie pole KxK s úplnou\r\ndostupnosťou a programovateľnými konvertormi vlnových dĺžok, ktoré\r\numožňujú prideliť optickému kanálu vlnovú dĺžku potrebnú pre zaÄlenenie\r\ndo skupinového signálu bez blokovania.</p>\r\n<p>\r\nVstupným predzosilňovaÄom EDF1 je skupinový optický signál zosilnený na\r\núroveň potrebnú k Äalšiemu spracovaniu. V demultiplexore DMX je\r\nkompletne rozložený na jednotlivé pracovné vlnové dĺžky. Zosilnenie je\r\nregulované spätnou väzbou, ktorej úlohou je stabilizovať úrovne\r\nvstupujúcich optických kanálov nezávisle na spektre vstupného\r\nskupinového signálu. </p>\r\n<p>\r\nTieto oddelené optické kanály vstupujú na priestorové spojovacie pole\r\nSW. Je zložené z kaskádovo radených optických prepínacích prvkov. Potom\r\nnasleduje blok konvertorov Ci. Prispôsobenie vlnovej dĺžky býva\r\nrealizované medziprevodom na elektrický signál. </p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="schemy/oxc_priestorovo_vlnove.png"><img src="schemy/t_oxc_priestorovo_vlnove.jpg" border="0" alt="OXC s priestorovo-vlnov�m spojovac�m polom" /></a></p>\r\n<p> </p>', '<l', 1),
(12, 5, 0, 1, '2009-05-04 10:34:27', 19, 1, '2008-10-28 12:00:00', '', '', 'Definícia NGN', '<p style="text-align: justify;">     Základné charakteristiky NGN\r\n\r\nSiete novej generácie (NGN – Next Generation Network) sú paketovo orientované siete, založené na jednotnom paketovom prostredí pre hlas, dáta, video a podobne. Tieto siete sú postavené na internetových technológiách využivajúcich protokol IP spolu s protokolom MPLS. Siete NGN sú charakterizované nasladovnými parametrami: \r</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Paketovo orientovaný prenos</p>\r\n<p>• Podpora pre širokú skupinu služieb a aplikácií vrátane služieb v reálnom a nereálnom Äase ako aj rôznych iných  </p>\r\n<p>  multimediálnych služieb      </p>\r\n<p>• Možnosti širokopásmového pripojenia medzi koncovými užívateľmi so zabezpeÄením kvality služieb \r</p>\r\n<p>• Otvorená architektúra\r</p>\r\n<p>• Neobmedzený prístup užívateľov k rôznym providerom\r</p>\r\n<p>• Konvergencia medzi mobilnými a fixnými sieťami</p>\r\n<p><strong>\r\n</strong></p>\r\n<p><strong> </strong></p>', '', 0),
(14, 5, 0, 2, '2008-10-28 15:02:14', 2, 1, '2008-10-28 14:00:00', '', '', 'Vysvetlenie pojmu konvergencia', '<p>     Termín konvergencia je dnes bežne používaný pojem, pokiaľ ide o spojenie hlasu, dát a videa do jednotnej siete. Hlas, dáta a rovnako i video boli v donedávna separovanými technológiami, ale teraz su schopné zdieľať spoloÄné zdroje a vzájomne pôsobiť pri Äalších nových využitiach. V tejto spolupráci sú zahrnuté tiež aj poÄítaÄové siete, pri ktorých množstvo rozdielnych operaÄných systémov je schopných komunikovať cez rozdielne protokoly. To by sme mohli považovať za priblíženie sa k vytvoreniu sietí s umelou inteligenciou.\r</p>\r\n<p>     Jedným z trendov je konvergencia fixnej a mobilnej siete vo forme FCMA. Cieľom je poskytnúť obidve služby na jednom telefóne, ktorý by sa prepínal medzi jednotlivými sieťami. Príkladom takejto konvergencie je fúzia ponukaná v Anglicku, kde British Telecom ponúka Vodafone handset schopný volania cez ADSL vÄaka spojenie bluetooth.</p>', '', 0),
(15, 5, 0, 3, '2008-10-28 19:10:45', 6, 1, '2008-10-28 14:00:00', '', '', 'Migrácia k sieťam NGN', '<p><strong>Základy migrácie k NGN</strong></p>\r\n<p>     NGN architektúra ponúka okrem možnosti zvýšenia ziskov aj možnosť zníženia prevádzkových a investiÄných nákladov. TelekomunikaÄný operátori musia nielen maximálne využiť už existujúcu architektúru, ale zároveň musia smerovať k budovaniu architektúry NGN. Musia však pri tom dbať na neohrozenie poskytovania služieb v prevádzke. Prichádzajúci operátori sú pritom v opaÄnej pozícii. Aby prilákali zákazníkov, musia priniesť na trh nové služby a taktiež nové možnosti pre svojich zákazníkov. Týmto úlohám podriaÄujú návrh a výstavbu svojich sietí. To však už nieje migrácia k NGN sieťam ale priamo ich budovanie. NajväÄším problémom budovania sietí NGN je garancia kvality a bezpeÄnosť. Existuje viacero riešení (MPLS, DiffServ, RSVP, ...) ale aj napriek tomu, hlas cez IP neumožňuje ponúknuť zákazníkovi úroveň kvality telekomunikaÄných operátorov s plne digitálnou sieťou. Bohužiaľ neexistuje postup, podľa ktorého by sme mohli postupovať pri migrácii k NGN sieťam. Zvolená stratégia bude závisieť od stavu nainštalovanej siete, požiadaviek zákazníkov a plánoch sieťových operátorov na rozšírenie. Pri riešení otázok spojených s migráciou sietí k NGN si operátori musia uvedomiť, že je to dlhodobý prechod uskutoÄňovaný v postupných krokoch. Prvými krokmi operátorov je rozšírenie už existujúcich zariadení – ústrední o nové sieťové prvky. Jednou s možností rozširovania sietí a približovania hlasových a dátových služieb je implementácia širokopásmových xDSL technológií.</p>', '', 0),
(16, 5, 0, 4, '2008-10-28 19:13:48', 3, 1, '2008-10-28 14:00:00', '', '', 'Architektúra sietí NGN', '<p>    <strong>Úvod</strong><br /><br />     Koncepcia NGN sietí je založená na jednotnom paketovom prenosovom prostredí pre všetky typy služieb – dáta, hlas, video a podobne. <br /><br />Architektúra NGN je založená na štyroch oddelených vrstvách (obr. 1) :<br />• prístupovej a transportnej vrstve<br />• mediálnej vrstve<br />• riadiacej vrstve<br />• vrstve sieťových služieb, Äiže vrstve manažmentu</p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="NGN/image1.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                                        Obr. 1 Koncepcia siete NGN</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>     Prostriedky prístupovej a transportnej vrstvy zabezpeÄujú pripojenie koncových úÄastníkov siete do mediálnej vrstvy. Realizujú spojenie koniec-koniec ( end-to-end). Mediálna vrstva zabezpeÄuje adaptáciu prichádzajúcich tokov od prístupových systémov do jednotného paketového prostredia a následné spracovanie, napríklad smerovanie alebo prepínanie prevádzky. Okrem prepínaÄov a smerovaÄov je mediálna vrstva zabezpeÄená aj niekoľkými typmi brán – Trunking Gateways, Access Gateways, Residential Gateways a podobne. Brány zabezpeÄia pripojenie a plnohodnotnú funkciu TDM zariadení a sietí v celkovej architektúre sieti NGN. V riadiacej vrstve architektúry NGN je centralizovaná inteligencia siete. Riadenie spojení a všetkých operácií spojených so sprostredkovaním služieb zabezpeÄujú zariadenia typu Call servery alebo signalizaÄné brány. </p>\r\n<p>     Celkový manažment siete, prostriedky IN sú v separovanej vrstve sieťových služieb. Medzi jednotlivými vrstvami NGN architektúry sú štandardné otvorené rozhrania. Otvorené rozhrania dávajú široké možnosti škálovateľnosti a pružnosti telekomunikaÄných sietí, väÄšie možnosti pre realizáciu a poskytovanie, Äi správu služieb a tiež nezávislosť siete na jednom dodávateľovi technológie.</p>\r\n<p>     NGN koncepcia prináša oproti architektúram dnešných sietí dekompozíciu sieťových uzlov. Pôvodné uzly sietí s prepájaním okruhov predstavovali takmer monolitické bloky obsahujúce vlastné prepínacie matice, obvody linkových rozhraní, moduly s riadiacimi funkciami a moduly pre manažment. Dekompozícia sieťových uzlov predstavuje oddelenie a centralizáciu jednotlivých funkcií.</p>', '', 0),
(17, 5, 16, 1, '2008-10-28 15:08:14', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Prístupová vrstva', '<p style="text-align: justify;">     Ide o najnižšiu vrstvu modelu architektúry NGN sietí. Poskytuje infraštruktúru pre prístup koncových zariadení (bezdrôtové, klasické telefóny a iné) do transportnej siete a naopak. Fyzické prepojenie býva realizované rôznymi typmi prenosových médií – optika, xDSL technológie alebo FWA.<br /><br /></p>', '', 0),
(18, 5, 16, 2, '2008-10-28 15:11:00', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Transportná vrstva', '<p style="text-align: justify;">     Úlohou transportnej vrstvy je zabezpeÄenie prenosu medzi uzlami siete. Skladá sa z jednej alebo viacerých vysokorýchlostných chrbticových sietí s prepájaním paketov. Je schopná obsluhovať toky rôzneho charakteru s rozdielnymi nárokmi na kvalitu prenosu. Na rozhraní smerom k prístupovým sieťam a taktiež k sieťam iných operátorov sa nachádzajú mediaÄné brány (MGW), ktoré prispôsobujú a smerujú toky medzi týmito sieťami a jednotnou transportnou sieťou. Prvky signalizaÄnej brány (SGW) konvertujú sprievodnú signalizáciu.</p>', '', 0),
(19, 5, 16, 3, '2008-10-28 15:12:05', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Mediálna vrstva', '<p style="text-align: justify;">     Brány mediálnej vrstvy zabezpeÄujú zaÄlenenie hlasu a iných médií do paketovej transportnej siete. Media Gateways sa používajú na prepojenie buÄ PSTN ( Trunking Gateway ), prístupových sietí (Access Gateway), alebo koncových používateľských zariadení ( Residential Gataway ). Špeciálne media servery realizujú rozmanité funkcie, ako napríklad poskytovanie vytáÄania alebo oznámenia. PokroÄilejšie funkcie media serverov zahŕňajú interaktívnu hlasovú odpoveÄ a rozhovor text-to-speech alebo speech-to-text.<br /><br /></p>', '', 0),
(20, 5, 16, 4, '2008-10-28 15:13:12', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Riadiaca vrstva', '<p style="text-align: justify;">     ZabezpeÄuje riadenie vrstiev modelu NGN. Zodpovedá za správne fungovanie riadenia transportnej vrstvy, riadi spôsob volania služieb (aplikaÄná vrstva) a zabezpeÄuje správu profilov používateľov (prístupová vrstva).</p>', '', 0),
(21, 5, 16, 5, '2008-10-28 15:44:53', 16, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Vrstva sieťových služieb', '<p style="text-align: left;">     Zvykne sa oznaÄovať aj ako aplikaÄná vrstva. Táto vrstva združuje tzv. aplikaÄné servery (platformy logiky služieb) a mediálne servery (platformy pre difúziu obsahu).</p>\r\n<p style="text-align: justify">V súÄasnej dobe sa rozlišujú tri modely poskytovania služieb :</p>\r\n<p style="text-align: justify">• Webovské služby inšpirované Internetom s distribuovanou inteligenciou.</p>\r\n<p style="text-align: justify">• Služby opierajúce sa o funkcie serverov riadiacej úrovne s centralizovanou inteligenciou.</p>\r\n<p style="text-align: justify">• Služby ponúkané len na sieťových prostriedkoch poskytovateľov služieb, ktorí nemajú vlastnú </p>\r\n<p style="text-align: justify">  infraštruktúru.Vrstva sieťových služieb poskytuje aj základné bloky, z ktorých môžuposkytovatelia </p>\r\n<p style="text-align: justify">  služieb vytvárať zložitejšie aúÄelnejšie služby, príkladom sú funkÄné bloky viazané na :</p>\r\n<p style="text-align: justify">• Prenos a smerovanie (napr. garancia požadovanej kvality služby – QoS).</p>\r\n<p style="text-align: justify">• Komunikáciu a poskytovanie informaÄného obsahu (napr. urÄenie geografickej polohy </p>\r\n<p style="text-align: justify">  používateľa, obmedzenie prístupu k vybraným službám).</p>\r\n<p style="text-align: justify">• Prístup a úÄtovanie (napr. autentifikácia používateľa, zozbieranie informácií o využívaní </p>\r\n<p style="text-align: justify">  siete používateľom, vystavenie úÄtu).</p>\r\n<p style="text-align: justify"> </p>\r\n<p style="text-align: justify"><img src="NGN/image2.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify">                                        Obr. 2 Rozloženie jednotlivých prvkov v NGN architektúre</p>\r\n<p style="text-align: justify"> </p>', '', 0),
(22, 5, 0, 5, '2008-10-28 15:36:33', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Brány', '<p style="text-align: justify;"><strong>Úvod</strong><br /><br />     Brány v NGN sieťach sú lokalizované na mediaÄnej vrstve. Prostredníctvom brán sa v NGN sieťach zabezpeÄujú vstupno-výstupné body medzi prístupovou a transportnou vrstvou v architektúre NGN siete. Brány môžeme rozdeliť na mediaÄné a signalizaÄné. Medzi mediaÄné brány patria Trunking Gateway, Access Gateway, Residental Gateway a Voice Gateway. MediaÄné brány slúžia ako vstupno-výstupné brány pre hlas a dáta. Medzi signalizaÄné brány radíme Signalling Gateway, ktorá slúži ako vstupno-výstupná brána pre signalizáciu. Nová generácia komponentov umožňuje vytvárať dynamické, flexibilné a inteligentné siete. Tým sa prevádzka takýchto sietí stáva ekonomickejšou, efektívnejšou a zjednosušuje sa rozširovanie siete v budúcnosti.<br /><br /></p>', '', 0),
(23, 5, 22, 1, '2008-10-28 15:44:01', 1, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Access Gateway', '<p>     Prístupová brána (AGW – access gateway) je brána medzi telefónnou sieťou a inými sieťami (je to v podstate rozhranie). Táto brána umožnuje prepojenie sietí založených na rôznych riadiacich protokoloch. KeÄže NGN planuje zastrešovať prakticky všetky typy sietí, prístupové brány musia teda vedieť vytvoriť prepojenie napr. medzi sieťami xDSL, Ethernetu a pod. AGW musí podporovať nasledujúce protokolové rozhrania :</p>\r\n<p>• TDM – pre pripojenie prístupových sietí alebo poboÄkových ústrední. VäÄšinou je totoprotokolové </p>\r\n<p>  rozhranie fyzicky realizované štruktúrovaným rozhraním E1, respektíve T1. </p>\r\n<p>  Použité signalizácie sú V5.x alebo Q.931.</p>\r\n<p>• Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové </p>\r\n<p>  rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>\r\n<p>• SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so softswitchom. VäÄšinou je toto </p>\r\n<p>  protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mbps.</p>\r\n<p>• Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán.</p>', '', 0),
(24, 5, 22, 2, '2008-10-28 15:43:23', 1, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Residential Gateway', '<p style="text-align: justify;">     RezidenÄné brány ( Residential Gateway – RGW) tvoria kľúÄovú úlohu pri riešení domácich sietí. Poskytujú priestor pre zahrnutie rôznych širokopásmovych prístupových technológií a niekoľko domácich sieťových riešení. Digitálny modem sťahuje a uploaduje dáta, hlas, i video a poskytuje pre užívateľa internetový prístup. Zatiaľ Äo analógové modemy pripájajú iba jedno PC alebo TV, úlohou digitálnych modemov je rozšíriť prístup z jedného pripojenia na Web, na prístup poskytujúci spájanie a internetový prístup pre viacnásobné informaÄné spotrebiÄe. Podľa geografickej polohy, trhu a najmä zákazníka potrebujeme vyvíjať niekoľko brán. Kombináciami podporujúcimi jeden alebo niekoľko typov širokopásmových prístupov a niekoľko domácich sieťových technológií možeme predvídať požiadavky nároÄného trhu. </p>\r\n<p>     RezidenÄné brány sa budú vyvíjať zo zariadení ako PC, digitálne modemy, hracie konzoly, domáce servery. RezidenÄná brána by mala spĺňať nasledujúce protokolové rozhrania :</p>\r\n<p>• TDM – pre pripojenie rezidenÄných úÄastníkov z prístupovej vrstvy. VäÄšinou je toto protokolové </p>\r\n<p>  rozhranie fyzicky realizované analógovým alebo ISDN rozhraním.</p>\r\n<p>• Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové </p>\r\n<p>  rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>\r\n<p>• SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so softswitchom. VäÄšinou je toto </p>\r\n<p>  protokolové rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mbps.</p>\r\n<p>• Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán .</p>', '', 0),
(25, 5, 22, 3, '2008-10-28 15:56:01', 10, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Trunking Gateway', '<p style="text-align: justify;">     Trunking Gateway (TGW) slúži ako prestupová brána medzi PSTN a NGN sieťami. TGW musí podporovať aspoň nasledujúce protokolové rozhrania :</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• TDM (Time Division Multiplex) – pre prepojenie trunkov z PSTN siete. </p>\r\n<p style="text-align: justify;">VäÄšinouje toto protokolové rozhranie fyzicky realizované štruktúrovaným rozhraním E1, respektíve T1.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so Softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s, pretože protokoly ako sú </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  MGCP, MEGACO, H.248 sú urÄené pre paketové siete.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  taktiež realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>', '', 0),
(26, 5, 22, 4, '2008-10-28 15:59:18', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Voice Gateway', '<p style="text-align: justify;">     Hlasová brána (VGW – Voice Gateway) je urÄená na prepájanie hlasu medzi PSTN a NGN sieťami. Dá sa povedať, že je podobná TGW, no v prípade hlasovej brány dochádza k implementácií logiky riadenia hovorov. VÄaka tomu je celé prepájanie hlasu vykonávané v spolupráci centrálneho riadenia siete NGN a lokálneho riadenia implementovaného v hlasovej bráne. Tak ako TGW, aj hlasová brána má urÄenú minimálnu sadu protokolových rozhraní, ktoré musí podporovať :</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• TDM – pre prepojenie hovorových trunkov z PSTN siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  fyzicky realizované štruktúrovaným rozhraním E1, respektíve T1.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so Softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s, pretože signalizaÄné </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  protokoly pre riadenie hlasových brán (SIP a iné) sú urÄené do paketovej siete.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  taktiež realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.<br /><br /></p>', '', 0),
(27, 5, 22, 5, '2008-10-28 16:02:10', 0, 1, '2008-10-28 15:00:00', '', '', 'Signaling Gateway', '<p style="text-align: justify;">     SignalizaÄná brána (SGW – Signaling Gateway) je urÄená pre signalizaÄné prepojenie PSTN a NGN sietí. Môže byť realizovaná ako samostatná brána alebo ako súÄasť inej brány (napr. AGW, RGW) prípadne ako súÄasť iného zariadenia – napr. Softswitchu. SignalizaÄná brána musí podporovať nasledujúce protokolové rozhrania :</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• TDM – pre pripojenie SS7 signalizaÄných liniek z PSTN siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie</p>\r\n<p style="text-align: justify;">   fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Paketové rozhranie – pre pripojenie do paketovej siete. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• SignalizaÄné rozhranie – pre signalizaÄné prepojenie so Softswitchom. VäÄšinou je toto protokolové </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  rozhranie fyzicky realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s, pretože signalizaÄnýprotokol </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  pre prepojenie signalizaÄnej brány so Softswitchom SIGTRAN je urÄený pre paketové siete.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• Manažmentové rozhranie – pre riadenie a dohľad brán. VäÄšinou je toto protokolové rozhranie </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  taktiež realizované ethernetovým rozhraním 100 Mb/s.</p>', '', 0),
(28, 5, 0, 6, '2008-10-28 16:06:01', 1, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'Protokoly riadenia brán', '<p style="text-align: justify;">     Prvým predstaviteľom bol protokol MGCP, ktorý je postupne nahradzovaný novším protokolom Megaco/H.248.MGCP je skratka pre Media Gateway Control Protocol (protokol riadenia mediálnych brán). Riadiacimi a signálnymi normami konkuruje staršiemu protokolu H.323 pre konverziu akustického signálu z verejne telefónnej siete (PSTN ) na dátové pakety vhodné na prenos cez internet alebo inú paketovú sieť.</p>', '', 0);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(29, 5, 28, 1, '2008-10-28 16:24:31', 2, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'Protokol MGCP', '<p><strong> MGCP</strong></p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Dôvodom nových štandardov v riadiacich protokoloch je narastajúca popularita prenosu hlasu cez IP siete (Voice over IP - VoIP). IP telefóny sú relatívne lacné, avšak sú viazané na špecifický prepínaÄ (switch). IP telefóny a zariadenia, ktoré nie sú viazané na tento prepínaÄ musia obsahovať procesory, ktoré riadia ich funkciu a robia ich nezávislými na iných zariadeniach. Tým je zariadenie komplexnejšie a aj drahšie. MGCP je urÄený na zjednodušenie štandardov pre tento prenos hlasu, aby sa tým eliminovala potreba komplexných procesorov. Zariadenia sa tak stávajú jednoduchšie a lacnejšie.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     MGCP je navrhnutý ako interný protokol s decentralizovaným systémom, ktorý sa navonok javí ako samostatná VoIP brána. Tento systém sa skladá sa z volacieho agenta (Call Agent) a súboru brán na konverziu signálu medzi okruhmi a paketmi a na riadenie signalizácie</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     MGCP predpokladá model pripojenia, kde základnou konštrukciou sú koncové body a pripojenia. Pripojenia sú zoskupované do volaní. Základné typy koncových bodov sú napríklad:</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• digitálny kanál<br />• analógová linka<br />• prístupový bod interaktívnej hlasovej odpovede<br />• prístupový bod konferenÄného mostu<br />• paketový prenášaÄ<br />• prístupový bod linkového oddelenia<br />• ATM rozhranie</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     MGCP zavádza kontrolné rozhranie ako súbor transakcií. Tie sa skladajú z príkazu a povinnej odpovede. Je osem príkazov:</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• vytvorenie spojenia<br />• modifikovanie spojenia<br />• zrušenie spojenia<br />• oznámenie požiadavky<br />• oznamovanie<br />• kontrola koncového bodu<br />• kontrola spojenia<br />• reštart priebehu</p>\r\n<p>     Prvé štyri príkazy sú poslané volacím agentom k bráne. Oznamovací príkaz je poslaný bránou volaciemu agentovi. Brána môže tiež poslať zrušenie spojenia. Volací agent môže poslať ktorýkoľvek kontrolný príkaz k bráne. Brána môže poslať príkaz na reštart priebehu k volaciemu agentovi.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Všetky príkazy pozostávajú z príkazovej hlaviÄky a nepovinnej popisovej sekcie. Všetky odpovede sú tvorené hlaviÄkou odpovede a nepovinnej popisovej sekcie. HlaviÄky a popisové sekcie sú kódované ako súbor textových riadkov. HlaviÄky sú oddelené od popisových sekcií prázdnym riadkom. <br />Miestne a kanálové brány:</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><img src="NGN/mgcp1.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">              Obr. 3 Miestne a kanálové brány. Residential GW – miestna brána, Trunking GW – kanálová brána.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">                         <img src="NGN/mgcp2.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                                                       Obr. 4 MGCP v mediálnej bráne</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">                                       <img src="NGN/mgcp3.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">                                                      Obr. 5 MGCP vo volacom agentovi</p>', '', 0),
(30, 5, 28, 2, '2009-04-30 14:19:13', 18, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'Protokol MGCP a Megaco', '<p><strong>M</strong><strong>GCP a Megaco</strong></p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Protokoly MGCP a Megaco využívajú centralizované riadenie a majú veľmi podobné vlastnosti. Protokol MGCP (Media Gateway Control Protocol), definovaný odporúÄaním RFC-2075, bol vyvíjaný ako riadiaci protokol pre hlasové (multimediálne) brány medzi VoIP sieťami a inými sieťami (zariadeniami).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     PoÄas vývoja MGCP sa zaÄal vyvíjať protokol Megaco (Media Gateway Control) organizáciou IETF (Internet Engineering Task Force), ktorá spolupracovala s komisiou ITU-T SG 16 Medzinárodnej telekomunikaÄnej únie ITU (International Telecommunication Union). SpoloÄným úsilím týchto dvoch komisií vznikli v roku 1999 protokoly, definované v RFC-3015 (IETF) a H.GCP (pracovný názov ITU-T). Spolu potom vypracovali v roku 2000 spoloÄnú normu Megaco/H.248.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     V systémoch s decentralizovaným riadením (H.323, SIP) sú terminály relatívne samostatné a riadiacim serverom odovzdávajú krátke a ucelené správy iba v nutných prípadoch (terminál zistí IP adresu druhého terminálu a Äalej komunikuje priamo s týmto terminálom…). Oproti tomu, systémy s centralizovaným riadením dostávajú od riadiaceho prvku postupné a presné pokyny („vyšli do slúchadla príslušný oznamovací tón“, „odovzdaj volené Äíslo“, „zvoň“, „zobraz Äíslo volaného“, „zaháj vysielanie / príjem daným kodekom na daných adresách a portoch“, „ukonÄi spoj“…). Riadiace informácie sú tak prenášané intenzívnejšie, ale funkcie sú centrálne riadené a kontrolované, Äím sa dosahuje jednotné riadenie a dôslednejšia kontrola prevádzky v sieti (úÄtovanie služieb). MGCP a Megaco sú tak vhodné pre siete s jednotnou správou (jedného poskytovateľa) a pre komunikáciu s ostatnými sieťami sa môžu využívať protokoly H.323, SIP a pod.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     MGCP a Megaco majú rovnakú architektúru, používajú rôznu množinu príkazov s podobnými funkciami a majú mierne odlišnosti v koncepcii. Protokol Megaco je doplnený novými vlastnosťami, ako rozšírená podpora multimediálnych a viacbodových spojov, podpora UDP aj TCP, možnosť textového alebo binárneho kódovania správ a pod. MGCP definuje pojem „koncový bod“ a „spoj“. Megaco definuje „zakonÄenie“ (Terminations) a „kontext“ (Context), Äo vyjadruje to, že Megaco môže riadiť viac dátových tokov súÄasne (konferencie, prenos celých traktov – viac spojov = kontext, generované viacerými koncovými bodmi, ktoré sa prenášajú súÄasne = ukonÄenie).</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><strong>Štandardy pre prenos hlasu v IP sieťach Komponenty MGCP a Megaco: </strong></p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<ul>\r\n<li><a href="javascript:;" onmouseover="frame(''megaco'',178,194,378,226,''#983b3b'')" onmouseout="rframe()">Media Gateway (MG)</a> – komponent zodpovedný za riadenie jedného, alebo viacerých koncových bodov (spôsob riadenia koncových bodov nie je špecifikáciami MGCP a Megaco urÄený – záleží na type MG, teoreticky však môžu vo funkcii MG vystupovať aj jednotlivé telefóny); </li>\r\n</ul>\r\n<ul>\r\n<li><a href="javascript:;" onmouseover="frame(''megaco'',180,109,234,142)" onmouseout="rframe()">Signalling Gateway (SGW)</a> – komponent, ukonÄujúci signalizaÄné kanály iných sietí, ktoré majú oddelenú sieť prenosu dát (hovorov) a signalizácie – napr. signalizácia spoloÄným kanálom CCS-7, používaná v ISDN [1]; </li>\r\n</ul>\r\n<ul>\r\n<li><a href="javascript:;" onmouseover="frame(''megaco'',249,26,346,59,''#3d983b'')" onmouseout="rframe()">Media Gateway Controller (MGC)</a> – komponent, ktorý riadi MG a s pomocou SGW spolupracuje so signalizaÄným protokolom iných sietí.</li>\r\n</ul>\r\n<p style="text-align: justify;"><img id="megaco" src="NGN/megaco.JPG" border="0" alt="Alternativní text" title="test" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                                       Obr. 6 Príklad štruktúry siete s MGCP – Megaco/H.248</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>', '', 0),
(31, 5, 0, 7, '2008-10-28 19:04:52', 2, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'Prístupové technológie', '<p>Poskytuje užívateľovi infraštruktúru pre prístup k sieti NGN a službám na nej ponúkaných. Využívajú sa rôzne technológie prístupu.</p>', '', 0),
(32, 5, 31, 1, '2009-04-30 14:45:32', 8, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'ISDN', '<p><strong></strong></p>\r\n<p style="text-align: justify;">     ISDN (Integrated Services Digital Network) je moderný telekomunikaÄný prostriedok poskytujúci podporu hlasovým a dátovým prenosom. ISDN sieť je súÄasťou verejnej telefónnej siete PSTN, ktorá umožňuje prepojenie jednotlivých zariadení ISDN. Ide v podstate o verejnú digitálnu telekomunikaÄnú službu, primárne navrhnutú pre komfortnú telefóniu s pridanou možnosťou dátových prenosov. Svojou kvalitou v kategórii komutovaných spojení prekonávalo všetko to, Äo bolo v rámci telekomunikaÄných služieb ponúkané koncom minulého storoÄia. ISDN funguje na princípe digitálneho prenosu údajov po existujúcich metalických vedeniach.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     ISDN prípojka – koncové ISDN zariadenie, ktoré je potrebné pre pripojenie do siete, v sebe obsahuje vždy B a D kanály. Obecne sa dá povedať, že B kanály sú klasické 64 kbps prepínané telefónne okruhy, zatiaľ Äo D kanál je špeciálny typ paketového kanálu. Existujú dva typy ISDN prípojok – BRA a PRA.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><a href="javascript:;" onmouseover="frame(''isdn'',3,45,145,189)" onmouseout="rframe()">BRA (Basic Rate Access)</a> je základná prípojka, ktorá obsahuje 2B+1D kanálov, t.j. dva samostatné 64 kbps B kanály a jeden 16 kbps D kanál (Obr. 1.1 a). B kanály prenášajú používateľské dáta a hlas, D kanál je služobný a je urÄený na prenos signalizácie. Táto prípojka je nazývaná tiež BRI, 2B+D, BA alebo S0.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><a href="javascript:;" onmouseover="frame(''isdn'',203,1,430,230)" onmouseout="rframe()">PRA (Primary Rate Access)</a> je primárna prípojka obsahujúca 30B+1D kanálov, t.j. tridsať samostatných 64 kbps B kanálov a jeden 64 kbps D kanál (Obr. 1.1 b), ktorý sa najÄastejšie používa pre pripojenie poboÄkovej ústredne do verejnej telekomunikaÄnej siete. Táto prípojka je nazývaná tiež PRI, 30B+D alebo S2M.</p>\r\n<p><img id="isdn" src="NGN/ISDN.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                               Obr. 1.1: ISDN prípojky: a – prípojka <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''isdn'',3,45,145,189)" onmouseout="rframe()">BRA</a>, b – prípojka <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''isdn'',203,1,430,230)" onmouseout="rframe()">PRA<br /></a></p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">      V jednotlivých štátoch vznikli národné štandardy, ktoré sa viac Äi menej odlišovali od štandardného ISDN (doporuÄení ITU-T). Na to doplatili užívatelia, ktorí nemohli využívať všetky možnosti digitálnej siete za hranicami svojho štátu. Táto mierna nekompatibilita bola vyriešená až štandardom nazvaným EuroISDN. V tomto štandarde je prenos hlasu, dát a videa realizovaný jednotným spôsobom a to prostredníctvom digitálnych spojení s rýchlosťou 64 kbps, tzv. B kanálov, priÄom každý B kanál je chápaný ako jedno vytáÄané pripojenie a v Äase spojenia je samostatne tarifikovaný. Celá signalizácia súvisiaca so spojením je prenášaná oddelene od používateľských dát tzv. D kanálom, ktorý je pripojený trvalo a zadarmo. Normy štandardu EuroISDN urÄované organizáciou ETSI majú oznaÄenie ETS 300xxx a používajú sa prevažne len v Európe, pretože Amerika používa vlastné ANSI normy. Na Slovensku je poskytované od 1. júla 1998 vtedajšími Slovenskými telekomunikáciami, a.s., dnes Slovak Telecom-om, a.s. a v súÄasnosti je na ústupe.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Služby ISDN možno rozdeliť do troch skupín: transportné, telekomunikaÄné a doplnkové služby. Transportné (prenosové – Bearer Services) služby ešte možno rozdeliť do dvoch podskupín a to s prepojovaním okruhov a prepojovaním paketov. K transportným službám s prepojovaním okruhov patrí napríklad neobmedzený prenos rýchlosťou 64 kbps, telefónny prenos z analógovej siete, dátový prenos cez terminálové adaptéry a modemy, telefax. K transportným službám s prepojovaním paketov patrí napríklad prístup cez prepojovacie okruhy do paketovej siete v kanále B, služba s virtuálnym spojením alebo pevným virtuálnym okruhom po kanále B a prístup na obslužnú jednotku pre paketovú komunikáciu (Packet Handler) v ISDN cez kanál D, služba s virtuálnym spojením alebo pevným virtuálnym okruhom po kanále D. TelekomunikaÄné (Tele Services) služby sú tvorené napríklad ISDN telefónom so šírkou pásma 3.1 kHz alebo 7 kHz, ISDN teletexom s prenosovou rýchlosťou 64 kbps, ISDN videotexom s prenosovou rýchlosťou 64 kbps, videotelefóniou.</p>', '', 0),
(33, 5, 31, 2, '2009-04-30 14:22:13', 2, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'xDSL', '<p style="text-align: justify"><strong></strong></p>\r\n<p style="text-align: justify">     Technológia xDSL (x Digital Subscriber Line) je digitálne úÄastnícke vedenie, ktoré umožňuje vysokorýchlostný prenos dát prostredníctvom bežnej telefónnej linky.</p>\r\n<p style="text-align: justify">     ADSL (Asymmetric DSL) znamená asymetrické vedenie DSL, pri ktorom sa dáta jedným smerom prepravujú rýchlejšie ako v opaÄnom – v prípade pripojenia k Internetu dáta prichádzajú rýchlejšie ako vysielané požiadavky. DSL i ADSL znamenajú rýchle pripojenie realizované na existujúcom telefónnom vedení (teda na klasickom metalickom dvojvodiÄovom vedení). Prevádzkovatelia zvyÄajne ponúkajú rýchlosť ADSL do 768 kbps smerom od Internetu k používateľovi a 128 kbps opaÄným smerom. Vedenie ADSL z technického hľadiska môže vzniknúť zo súÄasného analógového telefónneho vedenia alebo ISDN, ktoré sa pomocou tzv. splittera rozdelí na tri kanály: kanál do Internetu, kanál z Internetu a telefónnu (Äi ISDN) linku.</p>\r\n<p style="text-align: justify">     VÄaka dokonalejšej modulaÄnej technike je ADSL schopné dosiahnuť na dostatoÄne kvalitnom a nie príliš dlhom miestnom okruhu rýchlosť až 7 Äi dokonca 9 Mbps. Táto rýchlosť je u ADSL dosahovaná len v jednom smere, zatiaľ Äo v opaÄnom smere je rýchlosť Äasto len desatinová (norma ITU G.992.1 napr. uvádza 7 Mbps pre tzv. downstream – sťahovanie a 640 kbps pre tzv. upstream – opaÄný smer). To má dôsledky i pre celkové smerovanie ADSL – je to technológia pre užívateľov internetových služieb a nie pre poskytovateľov služieb. ADSL môže dosahovať vyššie prenosové rýchlosti vÄaka tomu, že využíva širší rozsah frekvencií. Nižšie frekvencie (od 0 do 4000 Hz) sú stále využívané pre potreby tradiÄných hlasových prenosov (Äo je vysvetlením toho, že ADSL môže fungovať ako nadstavba nad klasickou pevnou linkou a nebrániť jej fungovaniu). Ďalšia Äasť nižších frekvencií je potom využívaná pre prenos smerom do siete – upstream (od cca 26 po 138 kHz) a najvyššie frekvencie pre prenos zo siete – downstream (od 138 kHz vyššie), ako je to znázornené na Obr. 1.2. Využíva sa tu modulaÄná technika DMT (Discrete MultiTone Modulation). Jej princíp je v tom, že celé dostupné prenosové pásmo sa rozdelí na princípe frekvenÄného multiplexu do menších Äastí (frekvenÄných kanálov).</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="NGN/xDSL.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: center">Obr. 1.2: FrekvenÄné spektrum ADSL</p>\r\n<p style="text-align: justify">     Produkty a služby založené na báze technológie ADSL na slovenskom trhu boli komerÄne spustené 1. júna 2003 a to Slovenskými telekomunikáciami, a.s., ako služba ST DSL. V prvej fáze boli ST DSL dostupné v Bratislave, Banskej Bystrici a Košiciach a dnešný Slovak Telecom, a.s. postupne pripája všetky okresné mestá. Služba ADSL poskytovaná Slovak Telecom-om, umožňuje tri stupne rýchlosti pripojenia do Internetu a to: 384, 768 a 1536 kbps pre downstream a k tomu prislúchajúce rýchlosti pre upstream 64, 128 a 256 kbps.</p>\r\n<p style="text-align: justify">     Symetrická DSL (SDSL – Symmetric DSL) umožňuje prenos dát rýchlosťou 2 Mbps a ako symetrická technológia dokáže prenášať hlas, video a iné aplikácie, priÄom sa nachádza v rovnakej kategórii ako prenajaté vedenia. Technológia VDSL (Very-High-Bit-Rate DSL) poskytuje veľmi vysoké rýchlosti prenosu, až 52.8 Mbps pre downstream a 2.3 Mbps pre upstream, a je vhodná aj pre TV s vysokou rozlišovacou schopnosťou, avšak len na malé vzdialenosti, približne 250 až 300 m.</p>\r\n<p style="text-align: justify">     HDSL (High-Bit-Rate DSL) podporuje prenos užívateľských dát rýchlosťou 2048 kbps (alebo 1544 kbps T1 špecifikované podľa ANSI). Sú možné dva spôsoby duplexného symetrického prenosu po metalickom vedení: prenos po dvoch symetrických pároch s prenosovou rýchlosťou 1168 kbps v každom páre a prenos po troch symetrických pároch s prenosovou rýchlosťou 784 kbps v každom páre. Tieto rýchlosti sú dosahované vÄaka moderným sofistikovaným moduláciám a nie veľmi dlhým vzdialenostiam. Maximálna dĺžka metalického vedenia medzi dvoma HDSL systémami je 3.6 km (na 0.4 mm metalickom vedení) až 4.2 km (na 0.5 mm metalickom vedení). Dosah sa môže zväÄšiť pomocou opakovaÄov (repeater-ov).</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: justify"> </p>', '', 0),
(34, 5, 31, 3, '2008-10-28 16:52:13', 0, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'Optické prístupové siete', '<p style="text-align: justify;">     Realizácia prístupu k telekomunikaÄným službám pomocou optického vlákna je aktuálna vzhľadom k požadovaným prenosovým rýchlostiam do koncových bodov siete, ktoré dosahujú u veľkých zákazníkov až stovky Mbps. V týchto prípadoch ani použitie iného prenosového média nie je reálne. Z technického hľadiska je urÄite najlepším riešením priviesť optické vlákna až do jednotlivých domácností a kancelárií (s perspektívou, že prenosová kapacita týchto vlákien postaÄí i do budúcnosti pre poskytovanie nároÄných multimediálnych služieb). Takáto možnosť "optiky až do domu" je oznaÄovaná ako FTTH (Fiber To The Home), ale ešte dlho zrejme bude ekonomicky neúnosnou (príliš nákladnou). Preto sa v praxi presadzujú skôr iné varianty, ktoré kombinujú relatívne drahé optické vlákna s menej nákladnými druhmi káblov - s koaxiálnymi káblami alebo s tzv. krútenou dvojlinkou.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     NajÄastejšie sa tento typ prístupovej siete realizuje tak, že od telefónnej ústredne sa vedie optický kábel aj na väÄšiu vzdialenosť do vhodného rozvádzaÄa umiestneného veľmi blízko k cieľovým miestam rozvodov. V tejto súvislosti sa hovorí o riešení FTTC (Fiber To The Curb = "optika až k obrubníku" teda veľmi blízko k jednotlivým domácnostiam Äi kanceláriám, kam majú prípojky viesť). Od takto umiestnených rozvádzaÄov potom už ostáva preklenúť relatívne malú vzdialenosť, preto pokraÄovanie rozvodov môže byť realizované ako pomocou koaxiálnych káblov, tak aj pomocou medených vodiÄov v podobe tzv. krútenej dvojlinky. V prípade nasadenia DSL technológií možno tak dosiahnuť vysoké prenosové rýchlosti. Dôležité pritom je, že pri stratégii FTTC sú jednotlivé prípojky vedené z rozvádzaÄa k miestam svojho urÄenia štýlom "do hviezdy" – to znamená, že spojenie medzi ústredňou a rozvádzaÄom, realizované optickými vláknami, je zdieľané, ale od rozvádzaÄa Äalej majú jednotlivé prípojky vyhradený charakter (Obr. 1.3).</p>\r\n<p style="text-align: center"> </p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="NGN/optika.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: center">Obr. 1.3: Topológia optickej prístupovej siete FTTC</p>', '', 0),
(35, 5, 31, 4, '2009-04-30 14:23:32', 2, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'CATV', '<p style="text-align: justify;">     Pôvodný názov tejto prístupovej technológie bol Community Antenna TV (spoloÄná televízna anténa pre urÄitú skupinu ľudí), dnes sa táto skratka chápe skôr ako Cable TV. Klasickou aplikáciou pre prenos dát po CATV je pripojenie do Internetu, pre ktoré sú káblové modemy takmer ideálne. Maximálna dostupná rýchlosť pre koncového užívateľa je závislá na poskytovateľovi siete a obvykle sa pohybuje v rozmedzí 64 kbps až 512 kbps pre downstream (prenos dát smerom k užívateľovi). V opaÄnom smere (upstream) je prenosová rýchlosť výrazne nižšia, takže sa v princípe jedná o silne asymetrickú službu. Pre bežné surfovanie po Internete je však takýto typ pripojenia plne vyhovujúci. Obrovskou výhodou je taktiež skutoÄnosť, že sa jedná o permanentné a nie vytáÄané spojenie. Jednoducho zapnutím PC je realizované trvalé pripojenie k sieti. Veľkým plusom je i relatívna jednoduchosť riešenia – nainštaluje sa len ľubovoľná Ethernet karta, ktorá sa pripojí ku káblovému modemu. Pokiaľ je poÄítaÄ vybavený USB portom, odpadá dokonca i inštalácia sieťovej karty.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Pre aplikácie prenosu dát sa obvykle vyhradzuje jeden 6 MHz downstream kanál z pásma 50 až 750 MHz a jeden upstream kanál z rozsahu 5-42 MHz. Tieto hodnoty sú pri jednotlivých štandardoch a riešeniach ale odlišné. Typické riešenie súÄasnosti kombinuje použitie drahších optických a lacnejších koaxiálnych káblov; na väÄšie vzdialenosti a v chrbticových Äastiach rozvodov bývajú použité optické vlákna (optické káble) a pre prívod rozvodov do jednotlivých domácností je používaný takmer výhradne koaxiálny kábel. Sieť káblových rozvodov má stromovú štruktúru a vytvára tak LAN sieť so zdieľaným médiom. Toto riešenie býva oznaÄované ako HFC (hybridné riešenie optika/koaxiálny kábel).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Istou nevýhodou je všesmerový charakter šírenia signálu v káblových rozvodoch, ktorý spôsobuje, že prenášané dáta môžu prijímať všetci užívatelia (prenosové médium má zdieľaný charakter). To sa však dá ľahko upraviť a na tomto princípe sú založené mnohé lokálne siete vrátane Ethernetu. Veľkým problémom ale môže byť jednosmerný charakter rozvodov CATV, pretože tieto rozvody sú primárne urÄené pre šírenie TV signálu. Pre upstream je preto potrebné použiť inú technológiu, napr. verejná telefónna sieť. Z toho dôvodu ide o silne asymetrickú sieť, ako už bolo spomenuté vyššie. Niektoré rozvody CATV už majú možnosť prenosu oboma smermi súÄastne a teda môžu byť opatrené na koncoch tzv. káblovými modemami pre prenos v oboch smeroch. Káblové modemy sú (na rozdiel od ISDN) skutoÄné modemy, t.j. modulujú a demodulujú signál, ale sú zložitejšie než klasické analógové modemy, ktoré sa používajú pri telefónnych linkách. Používaných typov modulácie existuje niekoľko, najpoužívanejšia je však QAM (kvadratúrna amplitúdová modulácia), prípadne QPSK (štvorstavové kľúÄovanie s posunom fázy). Tá je síce v zásade pomalšia než QAM, ale na druhej strane je viac odolná proti vonkajším rušeniam. Množstvo dát, ktoré je možno v 6 MHz downstream kanále preniesť, závisí práve na použitom druhu modulácie. Pri použití 64-QAM je maximálna prenosová rýchlosť 27 Mbps a pri použití 256-QAM ju možno zvýšiť až na 36 Mbps. Upstream kanál môže mať kapacitu od 0.5 do 10 Mbps v závislosti na pridelenej šírke pásma a druhu použitej modulácie – obvykle 16-QAM alebo QPSK. Prenosová rýchlosť, ktorá je k dispozícii koncovým užívateľom, je však podstatne nižšia než vyššie uvedené maximálne hodnoty. Ako už bolo spomenuté, prenosové médium je zdieľané všetkými aktívnymi užívateľmi pomocou Äasového multiplexu. To znamená, že o celkovú prenosovú rýchlosť sa musí podeliť viacero užívateľov. V moderných HFC sieťach sa poÄet užívateľov na jednom zdieľanom segmente pohybuje zhruba v rozmedzí 500-2000.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Na Slovensku od 15. apríla 2003, v oblasti Bratislava – Staré Mesto, zaÄala využívať spoloÄnosť UPC Slovensko nonstop broadband (širokopásmové) pripojenie na Internet cez kábel pod názvom chello s prenosovou rýchlosťou 392/128 kbps (downstream/upstream). Momentálne táto spoloÄnosť ponúka možnosť pripojenia do Internetu rýchlosťou 512/128 kbps a 768/256 kbps.</p>', '', 0),
(36, 5, 31, 5, '2009-04-30 14:24:28', 4, 1, '2008-10-28 16:00:00', '', '', 'Satelitné technológie', '<p style="text-align: justify;">     Z hľadiska pripojovania do Internetu existuje niekoľko základných stratégií využitia satelitných technológií. Historicky najstarší je zrejme systém VSAT (Very Small Aperture Terminal). Ten si možno predstaviť ako satelitnú obdobu "pozemných" bezdrôtových spojov využívajúci k retranslácii signálu transpondéry (zariadenie satelitu obsahujúce prijímaÄ a vysielaÄ tvoriace kanál alebo spojenie medzi stanicami, priÄom prijíma signály o urÄitej frekvencii a vysiela signály s inou frekvenciou) na družiciach (satelitoch). V zásade tak vznikajú buÄ dvojbodové dátové spoje, alebo spoje viacbodové. Majú trvalý charakter a sú charakteristické veľkým prenosovým oneskorením – jeden "preskok" cez geostacionárnu družicu trvá cca štvrť sekundy. NajÄastejšie topológie sú:<br />- do hviezdy – každý VSAT terminál komunikuje s jedným centrálnym bodom, ktorý prípadne sprostredkováva Äalší prenos k inému VSAT terminálu (takže potom dochádza k dvom "preskokom" cez satelit a teda k oneskoreniu v dĺžke cca pol sekundy)<br />- mesh – jednotlivé VSAT terminály spolu komunikujú priamo, bez sprostredkovania centrálnym bodom</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     NajväÄšou prednosťou satelitných technológií je schopnosť všesmerového vysielania – jeden vysielaÄ, umiestnený na satelite, dokáže šíriť svoj signál k apriórne neobmedzenému poÄtu prijímaÄov v okruhu svojho dosahu (ktorý obvykle zahrňuje veľké Äasti zemského povrchu veľkosti kontinentov). Aj keÄ prenájom príslušného kanálu na satelitnom transpondéri nie je práve lacnou záležitosťou, ide o náklady, ktoré sú nezávislé na poÄte skutoÄných príjemcov a tých môže byť skutoÄne veľmi veľa. Táto skutoÄnosť sa s úspechom využíva pri šírení televízneho signálu cez satelit priamo do domácností.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Snahy využiť všesmerový charakter vysielania satelitov pre "masový" prístup do Internetu (iný, než skrze individuálne prenosové okruhy realizované technológiou VSAT) naráža na jeden nepríjemný problém – ako vyriešiť spätný prenos. Všesmerové vysielanie je jednosmerné (podobne ako CATV), ale práca s Internetom je interaktívna a vyžaduje i spätnú väzbu alebo existenciu prenosového kanálu vedúceho opaÄným smerom.<br />Jednou z možností pripojenia do Internetu, ktoré sú "asymetrické", je služba EUnetSAT. Táto služba je obojsmerná, priÄom pre opaÄný smer prenosu je využívaná bežná telefónna komutovaná linka. Výhodou je predovšetkým vysoká rýchlosť priameho kanálu, ktorým prúdia dáta k užívateľovi: služba EunetSAT Dial zaÄala na 1 Mbps a prechádza na 4 Mbps s tým, že technológia firmy Philips, ktorá je pre riešenie použitá, umožňuje prenosy rýchlosťou až 16 Mbps. Dôležité pritom je, že spomenuté prenosové rýchlosti odpovedajú prenosovej kapacite, ktorá je zdieľaná všetkými úÄastníkmi služby.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Asymetria sa s výhodou využíva práve pri satelitných prenosoch, ktoré fungujú veľmi efektívne a relatívne lacno (vzhľadom k poÄtu príjemcov) jedným smerom, ale málo efektívne, Äi zložito a draho v opaÄnom smere. Zrejme najznámejším príkladom asymetrického prístupu do Internetu cez satelit je služba DirecPC, vyvinutá americkou spoloÄnosťou Hughes Network Systems Inc, ktorej principiálna schéma je na Obr. 1.4. Na prenos sa využíva transpondér družice Eutelsat s celkovou kapacitou odpovedajúcou rýchlosti 12 Mbps (v Ku pásme, t.j. 10.7 – 18 GHz). Prenosová rýchlosť smerom k užívateľovi je 400 kbps a celá služba je tarifikovaná podľa objemu prenesených dát. Podobne ako u služby EUnetSAT je riešený i spätný kanál – dáta, ktoré potrebujú prejsť od užívateľa smerom do Internetu, môžu cestovať takým spôsobom, aký je k dispozícii, k miestnemu providerovi, ktorý ich posiela do riadiaceho strediska NOC (Network Operations Center). Až z tohto miesta potom požiadavky "vstupujú" do Internetu a reakcie na neho (napríklad vyžiadané WWW stránky) sa vracajú do zmieneného strediska, ktoré ich pošle na satelit Eutelsat (už spomenutou rýchlosťou 12 Mbps) a transpondér ich spätne odvysiela do éteru. Dáta potom síce zachytia všetci užívatelia služby DirecPC, ale vzhľadom k ich zakódovaniu ich bude môcť fakticky prijať len ich oprávnený príjemca. Rýchlosť, akou individuálny príjemca môže prijímať dáta, je umelo obmedzená na 400 kbps.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p><img src="NGN/satelity.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: center">Obr. 1.4: Principiálna schéma DirectPC</p>', '', 0),
(37, 5, 31, 6, '2008-10-28 17:24:24', 3, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'Mobilné a prístupové technológie', '<p>V nasledujúcej Äasti sú uvedené niektoré z používaných mobilných technológií prístupovej vrstvy.</p>', '', 0),
(38, 5, 37, 1, '2009-04-30 14:25:20', 1, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'GSM a GPRS', '<p style="text-align: justify;">     Druhá generácia mobilných systémov používa pre prenos hlasu v celej sieti digitálny tvar signálu. Mechanizmus fungovania mobilných sietí GSM (Global System for Mobile Communication) ponúka prenos dát rýchlosťou len 9.6 kbps. Dôvodom je skutoÄnosť, že samotný prenos hlasu v GSM sieťach, kvôli ktorému sú tieto siete stavané, využíva prenosovú kapacitu zodpovedajúcu rýchlosti len o málo vyššej ako 10 kbps (presnejšie 13 kbps obojsmerne) – takže pre prenos dát je k dispozícii najväÄšia nižšia "normalizovaná" rýchlosť, ktorou je práve 9.6 kbps. Ide pritom o vyhradenú linku bez kompresie, a prenos dát po nej sa uskutoÄňuje podľa štandardov V.110 a V.32. S prípadnou kompresiou podľa V.42bis, ktorá dosahuje stupeň komprimácie až 4:1 (v závislosti na povahe dát), môže byť efektívny prenosový výkon ešte vyšší. Celková kvalita dátových prenosov po sieťach GSM však nie je ideálna a najväÄšie problémy nastávajú pri prechode (handover-e) medzi základňovými stanicami, kde dochádza k relatívne dlhým výpadkom, ktoré z hľadiska hlasovej komunikácie nemusia byť ani postrehnuteľné, ale pre dátové prenosy sú veľmi nepríjemné.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Internet, kvôli svojmu mechanizmu fungovania, vlastne žiadny mobilný prístup neumožňuje – v tom zmysle, že by nejaký mobilný užívateľ mohol mať stále rovnakú IP adresu a s ňou mohol cestovať po svete a pripájať sa k rôznym Äastiam Internetu. I to, Äo je oznaÄované ako mobilný prístup k Internetu cez GSM, je v skutoÄnosti len mobilné prepojenie so stále rovnakým vstupným bodom do siete providera (toto prepojenie je realizované GSM sieťou s rýchlosťou 9.6 kbps).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     UrÄité zvýšenie prenosovej rýchlosti v GSM sieti z 9.6 kbps by zrejme malo byť možné, napr. Eurotel údajne pripravuje zvýšenie na 14.4 kbps nekomprimovane. Zásadnejšie zrýchlenie ale možné nie je kvôli samotnému princípu fungovania siete GSM (kvôli tomu, akú prenosovú kapacitu vyhradzuje pre jednotlivé kanály, tzv. Äasové sloty). Jedinou cestou, ako zvýšiť rýchlosť, je združiť viacero kanálov (slotov) technikou oznaÄovanou ako "slot bundling". Na tejto technike je založené riešenie s názvom GPRS (General Packet Radio Services), ktoré umožňuje dosahovať až 115 kbps (privlastnením prenosových kanálov, resp. slotov, ktoré by inak mohli byť využité pre bežné GSM hovory). Tento systém zavádza do prostredia mobilných systémov IP protokol s priamym štandardizovaným pripojením do Internetu teoreticky až rýchlosťou 192 kbps. Do tejto skupiny možno zaradiť i GSM s rýchlym prenosom dát pomocou prepojovania okruhov HSCSD (High Speed Circuit Switched Data). HSCSD umožňuje dosahovať prenosové rýchlosti až 57.6 kbps (súÄet v oboch smeroch prenosu) zabraním viac ako jedného Äasového intervalu v rámci TDMA – v súÄasnosti maximálne štyri Äasové intervaly rozdelené asymetricky na tri smerom k mobilnému terminálu a jeden smerom od terminálu k základňovej stanici (3+1) alebo symetricky (2+2).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Ďalšie zvyšovanie prenosových rýchlostí je možné použitím systému EDGE (Enhanced Data for GSM Evolution). Táto technológia, ktorá je v súÄasnosti vo fáze štandardizácie inštitútom ETSI, predstavuje koneÄný vývoj dátových komunikácií v štandarde GSM. V porovnaní s konvenÄným GSM je tu použitý iný druh modulácie (8-PSK – osemstavové fázové kľúÄovanie). Celkové bitové rýchlosti dátových prenosov sa pohybujú okolo 384 kbps. EDGE je vhodné najmä pre prevádzkovateľov GSM sietí bez licencie na siete tretej generácie, ktorí chcú ponúknuť pomerne rýchle dátové prenosy.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Obaja slovenskí operátori, Eurotel aj Orange, ponúkajú pripojenie na Internet prostredníctvom GPRS a Eurotel ponúka dokonca aj HSCSD s prenosovou rýchlosťou do 43.2 kbps.</p>', '', 0),
(39, 5, 37, 2, '2009-04-30 14:27:08', 2, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'UMTS', '<p style="text-align: justify;">     Zásadnejšie riešenie zrejme prinesie až tretia generácia mobilných sietí – UMTS (Universal Mobile Telecommunications System), ktorá sa ešte len pripravuje. Tá by mala ponúknuť prenosové rýchlosti od 144 kbps až do 2 Mbps. Jej štandardizácia prebieha na pôde ETSI a stane sa taktiež špecifikáciou IMT-2000 pre medzinárodnú telekomunikaÄnú úniu ITU. Ide o systémy, ktoré budú pracovať v 2 GHz pásme a ktoré zjednotia rôzne bezdrôtové prístupové technológie súÄasnosti do jednej pružnej a výkonnej infraštruktúry, schopné ponúknuť široký rozsah multimediálnych služieb s garantovanou kvalitou. V praxi to znamená plnú medzinárodnú interoperabilitu a prístup k pokroÄilým službám, ako sú napr. videokonferencie a dátové prenosy 384 kbps s plnou mobilitou (v dopravných prostriedkoch do 120 km/hod) a až 2 Mbps s obmedzenou mobilitou (pohyb chôdze menej ako 10 km/hod).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Systém tretej generácie UMTS by mal podporovať všetky služby zamýšľané pre pevné širokopásmové siete (B-ISDN). Na rozhraní medzi mobilnou stanicou a sieťou sa bude využívať pre prenos dát princíp CDMA (Code Division Multiple Access). Jedná sa o metódu, kde je možné celé frekvenÄné pásmo v rovnakom Äase zdieľať viacerými úÄastníkmi pomocou kódového delenia. ÚÄastníci budú komunikovať so sieťou využitím WATM (Wireless Asynchronous Transfer Mode), ktoré umožňuje garantovať požadovanú kvalitu služby. Zaujímavá vlastnosť UMTS je taktiež to, že ako prvý systém umožňuje medzinárodný handover.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Štruktúra UMTS siete je tvorená tromi subsystémami. Na najvyššej úrovni bude použitá ATM chrbticová sieť (Core Network - CN), Äalej potom smerom k užívateľom rádiová pozemná prístupová sieť (UMTS Terrestrial Radio Access Network - UTRAN), a koneÄní užívatelia budú pristupovať k UMTS sieti pomocou užívateľských terminálov (User Equipment - UE).<br />FrekvenÄné spektrum vyhradené pre UMTS je znázornené na Obr. 1.5</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><img src="NGN/UMTS2.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                                                                     Obr. 1.5: FrekvenÄné spektrum vyhradené pre UMTS</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Podkladom pre tento obrázok je výsledok jednania ETSI skupiny SMG (Special Mobile Group) z konca januára 1998, na ktorom bolo prijaté rozhodnutie v otázke rádiového rozhrania pre UMTS. Toto frekvenÄné spektrum je uvedené aj so šírkami jednotlivých pásiem v Tab. 1.1. Ako z obrázku aj tabuľky vidno, pásma 3, 6 a 4, 7 sú párové, t.j. majú zhodnú šírku pásma ako aj režim duplexnej prevádzky</p>\r\n<p style="text-align: justify;">      <img src="NGN/tab.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                   Tab. 1.1: FrekvenÄné spektrum vyhradené pre UMTS</p>\r\n<p style="text-align: justify">     V máji 2000 boli schválené Äalšie frekvenÄné pásma použiteľné pre UMTS resp. IMT-2000. Stalo sa tak na konferencii WRC-2000 v Istanbule. Jedná sa o nové pásma 1710-1885 MHz a 2500-2690 MHz. Ďalej bol schválený zámer použiť pre UMST taktiež frekvencie, ktoré sú už použité pre mobilné komunikácie – ide o frekvencie v pásme 806-960 MHz. Pre satelitnú zložku mobilnej siete 3. generácie bolo rozhodnuté použiť pásmo pod 3 GHz.</p>\r\n<p style="text-align: justify">     Pre nepárové pásma (duplex s Äasovým delením TDD) bola pre UMTS vybraná technológia TD-CDMA (Time Division CDMA), ktorá je vhodná pre asymetrické vysokorýchlostné dátové prenosy, teda pokrytie hlavne vo vnútri budov. Pre párové pásma (duplex s frekvenÄným delením FDD) bola vybraná pre UMTS technológiu W-CDMA (Wideband-CDMA), ktorá je zase vhodnejšia pre hlasové a stredne rýchle symetrické dátové služby s veľkoplošným pokrytím, ale je omnoho nároÄnejšia na reguláciu výkonu na strane mobilného telefónu i siete.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>', '', 0),
(40, 5, 37, 3, '2009-04-30 14:27:56', 1, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'WAP', '<p style="text-align: justify;">     Vo svete mobilných komunikácií a GSM sietí došlo v poslednej dobe k snahám prispôsobiť mechanizmus fungovania internetových služieb špecifickým možnostiam daných technológií. V prípade GSM sietí ide o protokol WAP (Wireless Application Protocol). Je to v podstate nadstavba nad mechanizmom SMS, ktorá umožňuje prenášať krátke textové správy v sieti GSM. Mechanizmus SMS je protokolom WAP použitý ako transportný mechanizmus, nad ktorým protokol WAP realizuje prístup k internetovým službám. Napríklad WWW stránky, ktoré sú štandardne písané v jazyku HTML, musia byť pre potreby sprístupnenia v GSM sieti písané v jazyku WML (Wireless Markup Language).</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Protokol WAP a jeho súÄasti (napríklad i skriptovací jazyk WMLscript) sú alternatívnym mechanizmom poskytovania internetových služieb, optimalizovaným pre bezdrôtové mobilné prenosy. Prostredníctvom WAP-u sa nezíska plnohodnotný prístup do Internetu (plná IP konektivita) s možnosťou využívať všetky jeho služby – využívať možno len tie služby, ktoré WAP pokrýva (Äo je pravdepodobne hlavne elektronická pošta a najrôznejšie sprístupnenia informácií). WAP teda zasahuje až na aplikaÄnú úroveň, zatiaľ Äo vyššie uvádzané mobilné pripojenie cez GSM (vrátane GPRS) je záležitosť prenosových vrstiev a ponúka plnohodnotnú IP konektivitu (aj keÄ dosť pomalú) umožňujúcu využívať obecne všetky internetové služby.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     V súÄasnosti obaja operátori v Slovenskej republike, Orange a Eurotel, ponúkajú túto možnosť pripojenia sa k sieti Internet.</p>', '', 0);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(41, 5, 37, 4, '2009-04-30 14:28:24', 1, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'LEO', '<p style="text-align: justify;">     Hybridom medzi satelitnými technológiami a mobilnými telefónnymi sieťami typu GSM sú projekty využívajúce satelity na nízkej obežnej dráhe (satelity LEO = Low Earth Orbit) - napríklad projekty ako Iridium a Teledesic. Ide o riešenia, ktoré sa usilujú o pokrytie úplne celého zemského povrchu bez rozdielu tak, aby ich užívateľ mal plnohodnotný prístup ku všetkým ponúkaným službám skutoÄne odkiaľkoľvek na celom povrchu našej planéty Zem.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Spôsob, akým to chcú dosiahnuť, je v istom zmysle inverzný ku spôsobu fungovania dnešných mobilných sietí ako je GSM. Tie totiž predpokladajú, že existuje urÄitá sieť fixne umiestnených základňových staníc, ktoré okolo seba vytvárajú príslušnú bunkovú (celulárnu) štruktúru. V týchto bunkách sa potom pohybujú mobilní užívatelia so svojimi telefónmi a môžu dokonca prechádzať z jednej bunky do druhej. Pri systéme na báze satelitov LEO je to presne opaÄne: ľudia so svojimi telefónmi skôr stoja a pohybujú sa naopak základňové stanice. Tieto základňové stanice sú pritom tvorené satelitmi na nízkej obežnej dráhe – ich nízka výška pri pohybe na orbite umožňuje, aby koncové zariadenia (telefóny) mohli používať len pomerne malé vysielacie výkony. Daňou, ktorú satelity LEO platia za svoju nízku obežnú dráhu, je naopak to, že nemôžu byť stacionárne a pokrývať vždy rovnakú oblasť na zemskom povrchu. Preto na orbite musí existovať celá hustejšia sieť satelitov LEO, ktoré sa v pokrytí konkrétnych území striedajú.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Tieto satelitné systémy LEO je možné využiť pre prístup do Internetu a to skutoÄne odkiaľkoľvek na zemskom povrchu. Rozhodujúca ale zrejme bude otázka ekonomická – Äi takýto prístup bude cenovo únosný. Posledné správy okolo prvého LEO systému Iridium, ktorý je už funkÄný a komerÄne používaný, bohužiaľ naznaÄuje urÄité ekonomické problémy.</p>', '', 0),
(42, 5, 37, 5, '2009-04-30 14:28:50', 1, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'FWA', '<p style="text-align: justify;">     Novou alternatívou riešenia tzv. poslednej míle je širokopásmové prepojenie prostredníctvom pevného rádiového prístupu FWA (Fixed Wireless Access). Licencované pásmo 26 GHz garantuje prenosovú kapacitu od 256 kbps do 2 Mbps (resp. až do 8 Mbps), dostupnosť a vysokú kvalitu prenosu, ktorá je porovnateľná s optickým vláknom. Základnou výhodou pevného bezdrôtového pripojenia sú podstatne nižšie investiÄné náklady užívateľov. Spojenie zabezpeÄujú malé rádiové antény, ktorých inštalácia je jednoduchá a rýchla. Ďalšou prednosťou FWA siete je možnosť pružne reagovať na aktuálne potreby zákazníkov a dynamicky prideľovať prenosovú kapacitu na požiadanie napr. pri videokonferenciách.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Prístupová sieť je postavená na systéme LMDS (Local Multipoint Distribution System), ktorý zabezpeÄuje bezdrôtové širokopásmové pripojenie pre rôzne typy služieb priamo v lokalite užívateľa. LMDS vytvára bunkovú štruktúru, priÄom každá bunka pozostáva z bázovej stanice a užívateľských terminálov umiestených v dosahu bázovej stanice (typicky do 5 km pre frekvenciu 26 GHz). Nevyhnutnou podmienkou je priama viditeľnosť medzi užívateľským terminálom a bázovou stanicou. V rámci jednej bunky je možné poskytnúť služby pre rádovo tisícky užívateľov s celkovými nárokmi na pásmo niekoľko stoviek Mbps. LMDS systém umožňuje efektívne a dynamicky alokovať voľné pásmo pre jednotlivých užívateľov a technologicky je postavený na platforme ATM.</p>', '', 0),
(43, 5, 31, 7, '2009-04-30 14:06:15', 1, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'Mikrovlné pripojenie', '<p></p>', '', 0),
(44, 5, 43, 1, '2009-04-30 14:29:17', 2, 1, '2008-10-28 17:00:00', '', '', 'WLAN', '<p style="text-align: justify;">     Sieť WLAN (Wireless Local Area Network) je druh bezdrôtovej siete, ktorá funguje na bezlicenÄnom pásme na frekvencii 2.4 GHz. Technológia bezdrôtových sietí sa definuje štandardom IEEE 802.11, ktorý zahrňuje aj šifrovaciu metódu, tzv. algoritmus WEP (Wired Equivalent Privacy). Táto sieť umožňuje užívateľom pripojenie k okolitým prvkom siete (PC, notebook alebo iná WLAN sieť) a to maximálnou rýchlosťou 11, resp. 54 Mbps. Rýchlosť pripojenia sa odvíja od vzdialenosti Äalšieho potenciálneho bodu a to až 1500 metrov vzdialeného vo voľnom priestore alebo 100 metrov v budovách pri použití externých antén.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Rozlišujeme 2 typy bezdrôtových LAN sietí: Infrastructure WLAN a Ad-hoc LAN. V Infrastructure WLAN sieti (Obr. 1.6 a) komunikuje existujúca drôtová LAN s bezdrôtovo pripojenými komunikaÄnými zariadeniami, ktoré sú vybavené bezdrôtovými adaptérmi. Adaptéry v rámci roamingu komunikujú s prístupovým bodom (AP – Access Point), ktorý ma funkciu smerovaÄa - routera alebo s rozširujúcim bodom (EP – Extension Point). Táto konfigurácia sa oznaÄuje ako PoE (Power over Ethernet) alebo Wireless Ethernet. V konfigurácii Ad-hoc (Obr. 1.6 b) neexistuje centrálny prístupový bod, na ktorý sa pripájajú komunikaÄné zariadenia, s ktorým všetky komunikaÄné zariadenia komunikujú v tejto sieti. Komunikácia je vzájomná, oznaÄovaná ako spojenie typu bod-bod (Point-to-Point).</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><img src="NGN/WLAN.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                              Obr. 1.6: Typy bezdrôtových LAN: a – Infrastructure WLAN, b – Ad-hoc LAN</p>', '', 0),
(45, 5, 43, 2, '2009-04-30 14:30:02', 1, 1, '2008-10-28 18:00:00', '', '', 'Ethernet in the first mile', '<p style="text-align: justify;">     Ethernet in the First Mile (EFM) sa v širšom slova zmysle používa na oznaÄenie všetkých prístupových technológií, ktoré na prvom úseku od užívateľa používajú Ethernet protokol. V užšom zmysle slova znamená rodiaci sa štandard, ktorého výhodou je najmä globálna interoperabilita sieťových zariadení, Äo umožňuje providerom kupovať jednotlivé sieťové prvky od rôznych výrobcov. Pretože existujúce širokopásmové prístupové technológie majú viacero slabín, boli vypracované štandardy EFM, ktoré umožňujú symetrické rýchlosti 10 a 100 Mbps a v niektorých prípadoch dokonca až do 1 Gbps po existujúcich telefónnych linkách, respektíve po optických vláknach a to aj pre domácich užívateľov. Takéto vysoké prenosové rýchlosti umožňujú prenášať napríklad viackanálové video a TV na prianie s vysokým rozlíšením HDTV - pri dnešných kompresných metódach je na jeden HDTV kanál potrebných asi 20 Mbps.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     Zariadenia EFM sú podstatne jednoduchšie, lebo od agregaÄného uzla až po užívateľské zariadenie sa používa jednotný protokol. Ďalšou výhodou technológie Ethernet in the First Mile je oproti súÄasne používaným širokopásmovým technológiám jednoduché zvyšovanie rýchlosti podľa pribúdajúcich nároÄnejších aplikácií alebo krátkodobých nárokov na vyššiu rýchlosť (Bandwidth on Demand). SúÄasné širokopásmové technológie sú z tohoto hľadiska pomerne nepružné. Štandard EFM definuje prístupové siete využívajúce nielen optické vlákna, ale aj klasické medené páry. Cez existujúce telefónne linky je možné dosahovať symetrickú rýchlosť minimálne 10 Mbps do vzdialenosti najmenej 750 m, v praxi sa však využíva len 860 kbps.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">V závislosti od použitého kábla sa v sieti Ethernet rozlišujú tri základné druhy Ethernetu:</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• hrubý Ethernet 10base5 – využíva sa koaxiálny kábel, kde je vodiÄ obklopený </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  štyrmi vrstvami izolaÄného a tieniaceho materiálu</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• tenký Ethernet 10Base2 – okrem špeciálneho koaxiálneho kábla, ktorý je tvorený vodiÄom </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  obaleným len jednou vrstvou tienenia, oddelenou izolaÄným materiálom, sú potrebné aj konektory BNC</p>\r\n<p style="text-align: justify;">• UTP 10baseT – jednotlivé stanice sa pripojujú pomocou káblaUTP (netienený symetrický kábel, krútená </p>\r\n<p style="text-align: justify;">  dvojlinka), priÄom je potrebný ešte aj tzv. hub</p>', '', 0),
(46, 5, 43, 3, '2009-04-30 14:30:39', 2, 1, '2008-10-28 18:00:00', '', '', 'PLC', '<p style="text-align: justify;">     Ak neuvažujeme o výstavbe nových dátových sietí, jednou z možností prenosu dát je využiť existujúce telefónne siete (PSTN) alebo káblové televízne rozvody (CATV). Tieto ale nie sú nasadené v dostatoÄne širokom rozsahu. V omnoho väÄšom rozsahu sú nasadené siete typu elektrickej rozvodnej siete, ktoré je možné vÄaka novým modulaÄným technikám využiť na prenos Äíslicových údajov. Tento typ prenosu je známy pod oznaÄením PLC (Power Line Communication). VÄaka existujúcej infraštruktúre elektrickej siete sú dostatoÄne dobre pokryté nielen domáce obydlia, ale aj rozsiahle geografické oblasti.</p>\r\n<p style="text-align: justify;">     V Európe platí pre nízkonapäťovú (NN) rozvodnú sústavu štandard EN 50065-1, podľa ktorého je na prenos dát urÄených 5 subpásiem v rozmedzí 3 kHz až 148.5 kHz (pásma 3-9 kHz a 9-95 kHz sú Äasto oznaÄované ako jedno pásmo), ako je to zobrazené na Obr. 1.7. Vzhľadom na to, že prenosový kanál na báze elektrickej rozvodnej siete je výrazne zneÄistený viacerými druhmi šumov (širokopásmový, impulzný, harmonický a nesynchrónny) a rušení a je impedanÄne neprispôsobený, Äo spôsobuje veľký útlm signálu, na prenos sú potrebné moderné modulaÄné a prenosové techniky. V pásme do 148.5 kHz sa preto nedosahujú vysoké prenosové rýchlosti. Tento rozsah frekvencií je vhodný iba na prenos telemetrických dát v rámci energetického priemyslu. Pre budovanie prístupových telekomunikaÄných sietí na báze energetických liniek to predstavuje doslova fyzickú bariéru, pretože vyhradené pásmo neumožňuje dosiahnuť vyššie prenosové rýchlosti.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><img src="NGN/PLC1.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                     Obr. 1.7: PLC frekvenÄné delenie kanálov podľa štandardu EN 50065-1</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p style="text-align: justify">     Nízkonapäťová elektrická rozvodová sieť nebola navrhnutá na prenos dát vo vysokofrekvenÄnom pásme. Z tohto dôvodu nie je tienená a nevykazuje také vlastnosti, aké majú napr. tienené páry, ale naopak, samotné káble pôsobia ako anténa a spôsobujú väÄšie rušenie. Charakteristiky šírenia (útlm, vlnová impedancia) sa menia v závislosti od Äasu a frekvencie. To robí návrh PLC systému nároÄnejším oproti klasickým systémom. Podmienky sa znaÄne menia v závislosti od druhu a poÄtu spínaných zaťaží v sieti. Moderné metódy prenosu dát cez elektrickú rozvodnú sústavu používajú najnovšie sofistikované modulaÄné metódy (OFDM a GMSK) a prenosové techniky (prenos s rozloženým spektrom, s viacnásobnou nosnou a prepínaním frekvencií, atÄ.), vÄaka ktorým dosahujú prenosové rýchlosti rádovo až desiatky Mbps, priÄom možnosti nie sú ešte vyÄerpané. Prenosový kanál využíva frekvenÄné pásmo 1.6 MHz až 30 MHz, ktoré je rozdelené do tzv. komínov tak, aby nedochádzalo k rušeniu ostatných elektrických zariadení. AplikaÄne sú moderné metódy prenosu dát cez elektrickú rozvodnú sústavu orientované do dvoch hlavných oblastí (Obr. 1.8) a to:</p>\r\n<p style="text-align: justify">• realizácia prístupových sietí, kde môžu byť potenciálnymi konkurentmi prístupovým sieťam na báze PSTN/ISDN, ADSL a Wireless; na realizáciu prístupových sietí na tejto báze je podľa ETSI TS 101 867 vyhradené frekvenÄné pásmo 1.6 MHz&lt;faccess&lt;10 MHz;</p>\r\n<p style="text-align: justify">• realizácia vnútorných (inhouse solutions) lokálnych poÄítaÄových sietí, pre ktoré sa poÄíta s využitím frekvenÄného pásma 10 MHz&lt;finhouse&lt;30 MHz;</p>\r\n<p style="text-align: justify">     Najpopulárnejšou verziou PLC technológie je tzv. indoor aplikácia, kde vzdialenosť medzi koncovými zariadeniami nie je spravidla veľká (do 100 m). Takouto typickou aplikáciou je prepojenie PC s perifériami napr. v rozsahu jednej budovy a vyžadujú sa vysoké prenosové rýchlosti. Pri aplikácii typu outdoor je snahou prepojiť navzájom vzdialené budovy. Vzdialenosť je niekoľko sto metrov a typické pre túto aplikáciu sú nižšie prenosové rýchlosti. Je to spojenie je typu bod-multibod, k Äomu je potrebné zariadenie typu master, ktoré riadi komunikáciu. Je to tzv. Outdoor Master (Head End). Pre aplikáciu indoor je to tzv. Indoor Master (Home Gateway). Úlohou tohto zariadenia je prepojiť terminály v budove pomocou elektrickej rozvodnej siete. Používatelia sú pripojení do siete pomocou PLC modemu, priÄom všetko je automaticky diaľkovo ovládané.</p>\r\n<p style="text-align: justify"><img src="NGN/PLC2.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify">                                       Obr. 1.8: FrekvenÄné kanály pre Outdoor a Indoor systém a ich nosné</p>\r\n<p style="text-align: justify"> </p>', '', 0),
(47, 5, 43, 4, '2009-04-30 14:31:30', 4, 1, '2008-10-28 18:00:00', '', '', 'WATM', '<p style="text-align: justify;">     WATM (Wireless Asynchronous Transfer Mode) technológia bola vytvorená v roku 1996 a poskytuje širokopásmový bezdrôtový prístup k fixnej ATM sieti cez rádiové rozhranie (WATM = ATM + rádiová sieť). Jej znázornenie je na Obr. 1.9.</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><img src="NGN/watm1.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify;">                                                                          Obr. 1.9: Znázornenie WATM</p>\r\n<p style="text-align: justify;"> </p>\r\n<p>Opis ATM:<br />• dátová rýchlosť: 155 – 622 Mbps</p>\r\n<p>• prenosové médium: optické vlákno</p>\r\n<p>• vytváranie štandardov: spolupráca ITU a ATM fóra</p>\r\n<p>• fixná veľkosť bunky 53 bajtov – 5 bajtov hlaviÄka + 48 bajtov payload (užitoÄná informácia)</p>\r\n<p>• spojovo orientovaná (Circuit Switching) – prepájanie okruhov ako aj bez spojovej orientácie </p>\r\n<p>  (Packet Switching) – prepájanie paketov, Äo umožňuje dosahovať konštantnú aj </p>\r\n<p>  variabilnú dátovú rýchlosť a tým poskytovať rôzne typy služieb</p>\r\n<p>• vhodná pre spojenie vysokorýchlostných LAN sietí</p>\r\n<p> </p>\r\n<p style="text-align: justify">     WATM je technológiou vo vývoji a predpokladá sa, že sa stane predstaviteľom 4. generácie mobilných sietí, pretože poskytuje prenos multimediálnych aplikácií a vysokú prenosovú rýchlosť s rôznou prevádzkou a kvalitou služby QoS. Taktiež je vhodná pre aplikácie bezšnúrových telefónov, teda pre užívateľov, ktorí vyžadujú mobilitu siete. Jej vlastnosti sú zhrnuté v Tab. 1.2, priÄom rozlišujeme, Äi ide o vysokorýchlostnú (High Speed Wireless), alebo nízkorýchlostnú (Low Speed Wireless) bezdrôtovú technológiu.</p>\r\n<p style="text-align: justify"><img src="NGN/watm2.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p style="text-align: justify">                                        Tab. 1.2: Vlastnosti WATM</p>\r\n<p style="text-align: justify"> </p>\r\n<p style="text-align: justify">     WATM obsahuje vzdialený prístup k existujúcej ATM sieti kvôli zvýšeniu úÄinnosti a výhodnosti tejto technológie. Úspech WATM závisí na dostupnosti drôtovej infraštruktúry a vývoji softvérových aplikácií. Integrácia rádiovej (Wireless) a fixnej (ATM) Äasti vyžaduje zlepšenú protokolovú architektúru (software/hardware). V porovnaní s ATM má menšiu bitovú rýchlosť, horší CLR (Cell Loss Ratio – pomer stratených buniek k celkovému poÄtu prenesených buniek), väÄšie oneskorenie, menšiu kapacitu a BER = 10-3 – pre rádiový kanál (ATM má BER = 10-9 – pre optické vlákno).</p>\r\n<p style="text-align: justify">     Spojením WLAN a WATM získame WWLA (Wideband Wireless Local Access), pre ktorú pracujú 3 štandardizaÄné skupiny so štandardmi: IEEE štandard 802.11 (WLAN), WATM pracovná skupina (WATM), ETSI HIPERLAN štandard. Pre HiperLAN je prenosová rýchlosť okolo 24 Mbps, priÄom prenos sa uskutoÄňuje na frekvencii 5 GHz. HiperLAN2 má prenosovú rýchlosť nad 54 Mbps a je kompatibilná s 3G LAN (LAN tretej generácie).</p>\r\n<p style="text-align: justify">     Bunková štruktúra pozostáva zo základňových staníc, pikobuniek, mikro- a makrobuniek a satelitných (celosvetových) buniek. Pikobunky a mikrobunky základňových staníc sú prepojené ATM multiplexormi, makrobunky základňových staníc sú prepojené priamo pomocou malých ATM switchov. Všetky základňové stanice sú spojené cez drôtovú ATM sieť a mobilné jednotky komunikujú len so základňovou stanicou obsluhujúcou danú bunku.</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(53, 3, 0, 3, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Technológie pre optické prepájanie', '<h2></h2>\r\n<h3>Úvod</h3>\r\n<p>    S využívaním prenosových technológií založených na optickej báze súvisí potreba \r\npoužitia zariadení umožňujúcich prepájanie a smerovanie optických signálov medzi \r\nviacerými uzlami. InformaÄný signál pri prechode cez smerovací uzol je \r\npresmerovaný na cestu, ktorá je urÄená vzdialenosťou, nákladmi a spoľahlivosťou \r\ndanej cesty. Takéto požiadavky spĺňajú optické krížové prepínaÄe (optical \r\ncrossconnect - OXC). OXC sú základné elementy pre smerovanie optických signálov \r\nv optických sieťach. Tieto zariadenia musia byť bez blokády, teda každý vstup \r\nmôže byť prepojený na ľubovolný výstup bez ovplyvnenia existujúcich spojení.</p>\r\n<p>       \r\nVäÄšina súÄasných OXC je v skutoÄnosti založená na elektrickej báze. Na výstupe \r\noptického vlákna je detekovaný optický signál, ktorý sa konvertuje na elektrický \r\nsignál. Tento signál je konvenÄným spôsobom prepojený na požadovaný výstup a \r\nnásledne je opäť konvertovaný na optický signál. Tieto zariadenia sa oznaÄujú \r\nako opto-elektro-optické systémy (OEO). Pri potrebných prenosových rýchlostiach \r\n10 až 40 Gbit/s je prepájanie technicky nároÄné a finanÄne nákladné. V sieťovom \r\nprostredí s viacerými protokolmi pracujúcich s rozdielnymi prenosovými \r\nrýchlosťami je použitie takýchto zariadení neefektívne. Pri analýze rôznych \r\npaketov môže vznikať variabilné oneskorenie, neprípustné pre prenos signálov a \r\nslužbách pracujúcich v reálnom Äase. So zvyšovaním prenosovej rýchlosti je \r\ntaktiež potrebné existujúce systémy nahradiť rýchlejšími, Äo je finanÄne \r\nneefektívne riešenie. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nPre nevýhody systémov OEO sa poÄíta s nasadením systémov s prepájaním na Äisto \r\noptickom základe, oznaÄovaných ako OOO. Tieto zariadenia sú omnoho \r\nefektívnejšie, pretože umožňujú prepínanie bez potreby konverzie na elektrický \r\nsignál. Prepájanie je nezávislé od prenosovej rýchlosti a použitého dátového \r\nprotokolu, systémy sú teda odolné voÄi upgrade siete v budúcnosti. K výhodám \r\nmožno zaradiť omnoho menšiu finanÄnú nároÄnosťa vyššiu spoľahlivosť oproti \r\nsystémom OEO. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nKompromis medzi systémami OEO a OOO predstavujú systémy oznaÄované ako OEOEO (opaque \r\noptical crossconnect). Optický signál je konvertovaný na elektrický a následne \r\nspäť na optický. Na optickej úrovni je signál prepojený, konvertovaný na \r\nelektrický a napokon späť na optický signál. Takýto spôsob umožňuje \r\nmonitorovanie výkonu siete a regeneráciu signálu v jedinom zariadení.</p>\r\n<p>\r\n       \r\nV súÄasnosti existuje niekoľko systémov umožňujúcich optické prepínanie. K \r\nuvažovaným technológiám patria systémy MEMS založených na tenkých pohyblivých \r\nzrkadlách, rôzne polovodiÄové zariadenia a zariadenia na báze tekutých \r\nkryštálov, prípadne holografických kryštálov.</p>', '<l', 1),
(54, 3, 53, 1, '2008-10-30 22:36:44', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Hľadanie transparentných sietí', '<h2>Hľadanie transparentných sietí </h2>\r\n<p>\r\nV posledných rokoch sa prenosová technológia vyvíjala omnoho rýchlejšie než \r\noptické prepínanie, Äo má za následok, že limitujúcim faktorom rýchlosti prenosu \r\ndát v sieti sa stali práve prepínacie zariadenia. <br />\r\nZariadenia schopné prepínať optický signál sú v súÄasnosti takmer výhradne \r\nhybridného opticko-elektronicko-optického (O-E-O) charakteru, Äím sú znaÄne \r\nnákladne na konštrukciu, integráciu a riadenie. Výsledkom toho je nízke \r\nrozšírenie takýchto prepínaÄov. <br />\r\nE-O-E prepínaÄe rozdeľujú prichádzajúci optický signál na samostatné signály \r\nrôznych vlnových dĺžok, tie potom konvertujú do vysoko-rýchlostnej elektrickej \r\npodoby a demultiplexujú na pomalšie signály v elektrickej podobe. Takéto kanály \r\nsa potom samostatne smerujú a následne opätovne multiplexujú do \r\nvysoko-rýchlostných dátových tokov elektrického a optického charakteru. Optický \r\nsignál sa na záver ešte vlnovo-dĺžkovo multiplexuje.<br />\r\nVýhodou takéhoto riešenia sú široké možnosti smerovania, nakoľko elektrický \r\ndátový tok je možné monitorovať a dynamicky, nezávisle od ostatných kánálov, \r\nsmerovať. Nevýhodou je vysoká cena a energetická nároÄnosť E-O-E prepínaÄov. \r\nTiež nie sú schopné spracovávať signály s neštandardnými rýchlosťami a formátmi, \r\nvyžadujú variabilný Äas na spracovanie hlaviÄky paketu a jeho smerovanie, \r\nvýsledkom Äoho je oneskorenie signálu pohybujúce sa od mikrosekúnd až po stovky \r\nmilisekúnd. </p>\r\n<p>\r\nZ toho dôvodu sa v súÄasnosti pozornosť obracia na lacnejšie, rýchlejšie \r\ncelo-optické (fotonické, transparentné, O-O-O) prepínaÄe. Tie by mali byť \r\nzaložené na poliach z tenkých pohyblivých zrkadiel, známych pod pojmom \r\nmikro-elektromechanické systémy (MEMS) a jednotkách založených na holografických \r\nkryštáloch, tekutých kryštáloch a materiáloch s úplnou vnútornou a polarizaÄne \r\nzávislou odrazivosťou. Na rozdiel od E-O-E prepínaÄov, súÄasné O-O-O prepínaÄe \r\nnie sú schopné nezávislého smerovania dátových tokov multiplexovaných v optickom \r\nsignáli. Našťastie pre väÄšinu súÄasných aplikácii nie je takéto smerovanie \r\npožadované. Naopak ich schopnosti smerovať optický signál s jednou vlnovou \r\ndĺžkou alebo skupinu signálov sa využívajú pri zotavovaní sa z porúch na sieti \r\n(ak treba automaticky presmerovať prevádzku z chybného na korektné optické \r\nvlákno) alebo pri zmenách v prevádzke v závislosti od dennej doby alebo roÄného \r\nobdobia.</p>', '<l', 1),
(55, 3, 0, 4, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Mikroelektromechanické systémy (MEMS)', '<h2></h2>\r\n<p>Mikroelektromechanické systémy predstavujú malé mechanické\r\nzariadenia vytvorené na báze polovodiÄových technológii, ktoré\r\nposkytujú malé rozmery, presnosť, spoľahlivosť a nízke náklady.\r\nExistujú v rôznych konfiguráciách. Najjednoduchšie z nich využívajú\r\nsamostatné mikroskopické pohyblivé zrkadlá na smerovanie svetelného\r\nlúÄa. Implementácia môže byť realizovaná dvoma spôsobmi: odkrývaním a\r\nzakrývaním cesty svetelného lúÄa prostredníctvom pohyblivého pevne\r\norientovaného zrkadla, alebo otáÄaním výkyvného zrkadla medzi dvoma\r\nkrajnými polohami. Zložitejšie zariadenia používajú dvojrozmerné pole\r\ntakýchto zrkadiel sformovaných do matice, kde riadky tvoria vstupy a\r\nstĺpce výstupy (obr. Ä. 8.1.1). Bežne sú implementované prepínaÄe so 8×8\r\nportami, max. so 64×64 portami. Kontrola polohy zrkadiel je realizovaná\r\ndigitálne a nevyžaduje vysokú presnosť, lebo zrkadlá nadobúdajú len dve\r\nkrajné polohy.</p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="images/matica_mems.jpg"><img src="images/t_matica_mems.jpg" border="0" alt="Matica zrkadiel zalo�en� na MEMS technol�gii" title="Matica zrkadiel zalo�en� na MEMS technol�gii" /></a></p>\r\n<p>\r\nUvedené riešenie má výhodu v nízkych nákladoch na stredne veľké\r\nmaticové prepínaÄe, nakoľko celé spínacie pole je v jednej rovine.\r\nNevýhodou je ale obmedzená škálovatelnosť, zapríÄinená rozliÄnými\r\ndĺžkami optických ciest v spínaÄoch. Tie môžu byť vedené voľným\r\nprostredím alebo vlnovodmi, priÄom kombinácia MEMS a vlnovodov\r\npredstavuje perspektívne riešenie pre budúcu generáciu stredne veľkých\r\nprepínaÄov.<br />\r\nPodstatne zložitejšie sú 3-D (Obr. Ä. 8.1.2) prepínaÄe vytvorené použitím\r\ndvojosových zrkadiel. Tie vyžadujú extrémne presné analógové riadenie\r\nna nastavenie optických lúÄov, ktoré musia byť smerované v dvoch\r\nrovinách, na konkrétnu strednú polohu a nie len na nastavenie dvoch\r\nkrajných bodov, ako tomu bolo v predchádzajúcom prípade. Škálovatelnosť\r\ntakýchto prepínaÄov je omnoho lepšia, nakoľko poÄet potrebných zrkadiel\r\nje rovný poÄtu všetkých portov. V súÄasnosti sa zdá, že sú\r\ndosiahnuteľné veľkosti cez 4096×4096 portov. Ďalším faktorom\r\npodporujúcim škálovanie je fakt, že cesta optického lúÄa závisí len\r\nminimálne od konkrétnych spájaných portov, Äo vedie k rovnomernému\r\nprepájaniu prepínaÄa. Obmedzujúcim faktorom je ale priemer zrkadiel a\r\ntiež ich maximálny stupeň naklonenia.<br />\r\nAby sa predišlo rozsiahlym stratám, zrkadlá by mali byť približne 50\r\nkrát väÄšie než priemer lúÄa a maximálny stupeň naklonenia je závislý\r\nod metódy výstavby prepínaÄa a spôsobu ovládania zrkadiel. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/dvojose_mems.jpg" border="0" alt="MEMS prep�nace s dvojosov�mi zrkadlami" title="MEMS prep�nace s dvojosov�mi zrkadlami" /></p>\r\n<p>\r\nĎalšou výzvou je elektrické riadenie zrkadiel, nakoľko každé z nich\r\nvyžaduje najmenej 4 elektrické pripojenia. Tým pádom tisíce\r\nelektrických spojov musí byť vyvedených von z Äipu, priÄom adresovacia,\r\nriadiaca a pohonná elektronika musí byť integrovaná pod zrkadlami.\r\nIntegrácia sa musí vysporiadať s potrebou ovládania vysokých napätí v\r\nanalógových obvodoch prostredníctvom riadiacich napätí pohybujúcich sa\r\nrádovo v milivoltoch. <br />\r\nV súÄasnej dobe sú 3-D prepínaÄe nákladným riešením pre nízkokapacitné\r\nprepínaÄe a ich aplikácii vo veľkých prepínacích poliach bráni\r\nnedoriešenie spomínaných technických problémov. Preto neboli doteraz v\r\ntelekomunikaÄnej praxi overené ich vlastnosti aj keÄ v iných\r\npriemyselných a spotrebných oblastiach sa ukázala vysoká spoľahlivosť\r\nbezkontaktných MEMS systémov. <br />\r\nOkrem vyššie uvedených sa v súÄasnej dobe venuje rozsiahla pozornosť\r\nMEMS založených na pohyblivých vláknach, ohybných vlnovodoch, posuvných\r\nklapkách, zakrivených zrkadlách. Každé z takýchto riešení má niektoré\r\njedineÄné vlastnosti, ktoré by sa dali využiť v malých alebo stredne\r\nveľkých prepínaÄoch.</p>', '<l', 1),
(56, 3, 55, 1, '2008-10-30 22:39:41', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Optické prepínanie založené na systémoch MEMS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nMikro-elektromechanické systémy (MEMS) sú najperspektívnejšia technológia pre \r\noptické prepájanie, nakoľko umožňujú prepínanie vysokého poÄtu vstupných a \r\nvýstupných portov s najnižšími nákladmi na jeden port. Fyzikálne sú to \r\nmechanické integrované obvody, v ktorých energia požadovaná na pohyb \r\njednotlivých Äastí može byť elektrostatického, elektromegnetického alebo \r\ntermálneho pôvodu. Systémy sú vyrábané rovnakou technológiou ako polovodiÄové \r\nsúÄiastky s využitím materiálov s výbornými mechanickými a elektrickými \r\nvlastnosťami (Si, SiOx, SiNx). Charakteristickými vlastnosťami MEMS sú vysoká \r\nrýchlosť, škálovateľnosť, nízka energetická nároÄnosť, nízke straty, \r\nzanedbateľný presluch a polarizaÄné efekty a nezávislosť vlnovej dĺžky od \r\nbitovej rýchlosti. V tejto oblasti možno pozorovať dva prístupy k architektúre \r\nMEMS: dvojrozmerné a trojrozmerné (2D a 3D) systémy MEMS.</p>', '<l', 1),
(57, 3, 55, 2, '2008-10-30 22:41:04', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Dvojrozmerné polia MEMS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nV tejto konfigurácií je použité dvojrozmerné pole N ´ N zrkadiel (obr.\r\n8.3.1), ktoré prepájajú optický signál z lineárneho poľa N optických\r\nvlákien na druhé pole N vlákien na príľahlej strane dvojrozmerného poľa\r\n(obr. 8.3.2). Konkrétne zrkadlo na pozícií (i,j) môže presmerovať signál z\r\ni-teho vstupného vlákna na j-te výstupné vlákno. Konfigurácia umožnuje\r\naj prechod signálu cez maticu bez presmerovania zrkadlom. Táto prídavná\r\nfunkcionalita môže byť využitá na pridanie, prípadne vybratie optických\r\nkanálov.</p>\r\n<p>\r\nRiadenie matice je binárne, táto jednoduchosť má však nevýhodu v\r\noptických stratách systému. S rastúcim poÄtom vstupných a výstupných\r\nportov lineárne rastie dĺžka cesty a zvyšujú optické straty systému, z\r\nÄoho vyplýva obmedzenie poÄtu portov na 32 vstupných a 32 výstupných\r\nportov.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/zrkadlo_mems.jpg" border="0" alt="Zrkadlo syst�mu MEMS" title="Zrkadlo syst�mu MEMS" />\r\n <img src="images/2d_mems.jpg" border="0" alt="Dvojrozmern� MEMS prep�nac" title="Dvojrozmern� MEMS prep�nac" /> </p>', '<l', 1),
(58, 3, 55, 3, '2008-10-30 22:47:29', 1, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Trojrozmerné polia MEMS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nKonfigurácia trojrozmerných polí odstraňuje hlavnú nevýhodu\r\ndvojrozmerných polí – obmedzený poÄet vstupných a výstupných portov.\r\nTáto architektúra obsahuje samostatné zrkadlo pre každý port (obr. 8.4.2).\r\nSpojovacia cesta je teda tvorená dvomi zrkadlami, ktoré nezávisle od\r\nseba presmerujú optický signál zo vstupného portu na výstupný port.\r\nRiadenie každého zrkadla je analógové, pohyb zrkadla je možný v 2\r\nosiach. Dĺžka optickej cesty rastie s <img src="vzorce/odmocnina_n.gif" border="0" /> namiesto N, táto architektúra je\r\nteda vhodná pre vysoký poÄet portov, priÄom pri niekoľkých tisíc portov\r\nsa dosahujú optické straty na úrovni menšej ako 10 dB. Nevýhoda tejto\r\nrealizácie je potreba spätnoväzobného systému na udržiavanie pozície\r\nzrkadiel kvôli stabilizácií vložených strát pri externých rušivých\r\nvplyvoch. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/3d_mems.jpg" border="0" alt="Trojrozmern� MEMS prep�nac" title="Trojrozmern� MEMS prep�nac" /></p>', '<l', 1),
(59, 3, 55, 4, '2008-10-30 22:48:42', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Riešenie dvojrozmerných polí MEMS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nDvojrozmerné odrazové zrkadlo možno rozdeliť na 3 základné elementy:\r\nsamotné zrkadlo, mechanické podporné systémy a akÄný Älen. Základnými\r\nparametrami spínacej matice je maximálny poÄet portov (závislý od uhlu\r\nnatoÄenia zrkadla), spínací Äas (závisí od rýchlosti reakcie zrkadla),\r\nvložené straty (závislé od veľkosti zrkadla, odrazivosti a maximálneho\r\nuhlu natoÄenia zrkadla) a výkonovej straty (závisí od energie potrebnej\r\nna riadenie zrkadla a akÄného Älena). Pre 1000-portovú spínaciu maticu\r\nkaždé zrkadlo vyžaduje rozmer rádovo 1 mm, polomer zakrivenia zrkadla\r\n(radius of curvature - ROC) by mal byť väÄší ako niekoľko desiatok\r\ncentimetrov. Požadovaná reflektivita (odrazivosť) zrkadla je minimálne\r\n97 %. Potrebný uhol natoÄenia sa pohybuje od niekoľkých stupňov do ±\r\n10°. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nPre potreby MEMS je najvhodnejší elektrostatický akÄný Älen (obr. 8.5.1).\r\nVo vypnutom stave je uhol voÄi substrátu veľmi malý. Po privedení\r\nnapätia medzi akÄný Älen a elektródu umiestnenú na substráte,\r\nelektrostatická sila spôsobí pohyb akÄného Älena, Äím sa uhol zväÄší na\r\n90°. PoÄas pohybu sa uhol zrkadla voÄi substrátu nemení a zostáva kolmý\r\nna substrát. Tento spôsob vyžaduje príkon len rádovo niekoľko mW pre\r\nprepájaciu maticu 16 ´ 16.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/elektrostat.jpg" border="0" alt="MEMS zrkadlo s elektrostatick�m clenom" title="MEMS zrkadlo s elektrostatick�m clenom" /></p>\r\n<p>\r\n   \r\nPrepojovacie pole obsahuje taktiež polia tzv. kolimátorov\r\n(collimators), ktoých úÄelom je transformovať optický mód jednomódového\r\noptického vlákna na svetelný lúÄ s požadovaným priemerom.</p>', '<l', 1),
(60, 3, 55, 5, '2008-10-30 22:50:25', 1, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Výkonnosť dvojrozmerných polí MEMS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nKľúÄovými parametrami výkonnosti polí MEMS sú vložené straty, hodnota presluchov, \r\nspätný odraz, straty závislé od polarizácie, prepínací Äas a spätné straty. \r\nVložené straty závisia od dĺžky optickej cesty a nepresností pri zarovnaní \r\nzrkadiel a kolimátorov. Kritické sú v prípade, keÄ každá prídavná strata zvyšuje \r\ncelkové náklady systému, nakoľko sú potrebné prídavné optické zosilňovaÄe, \r\nsenzitívnejšie prijímaÄe a je potrebná Äastejšia regenerácia signálu. Nízke \r\nhodnoty straty závislej od polarizácie (polarization dependent loss - PDL) sú \r\npožadované kvôli minimalizácii požiadaviek na monitoring a dynamickú \r\nkompenzáciu. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nPrepínací Äas je definovaný ako Äas, ktorý uplynie od dodania požiadavky na \r\nzmenu stavu spínaÄa po okamžik, kedy vložená strata prepojenej cesty dosiahne 90 \r\n% finálnej hodnoty. Tento Äas zahŕňa aj Äas potrebný na nastavenie zrkadla do \r\npríslušnej pozície. Opakovateľnosť sa definuje ako rozdiel medzi maximálnou a \r\nminimálnou hodnotou vloženej straty optickej cesty, keÄ príslušné zrkadlo prejde \r\nnasledujúcim prepínacím cyklom. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nPre pole 8 ´ 8 maximálna hodnota vložených strát (pre všetky možné spojovacie \r\ncesty) sa pohybuje na úrovni 1,7 dB, pre pole 16 ´ 16 na úrovni 3,1 dB. Optický \r\npresluch a spätná odrazivosť je na úrovni menšej ako -50 dB. Typický prepínací \r\nÄas je asi 7 ms. </p>\r\n<h2>\r\nSpoľahlivosť systémov MEMS</h2>\r\n<p>\r\n   \r\nSpoľahlivosť zariadení MEMS silne závisí od návrhu štruktúry zariadenia, ako aj \r\nod technológií použitých pri ich výrobe. Možno identifikovať niekoľko \r\npotenciálnych mechanizmov, ktoré zapríÄiňujú zlyhanie MEMS systému: mechanická \r\nopotrebovanosť, mechanické namáhanie, dielektrický prieraz, povrchová oxidácia, \r\nmigrácia materiálu, strata pružnosti, prípadne kontaminácia rôznymi cudzorodými \r\nlátkami. Niektoré z týchto mechanizmov môžu byť eliminované vhodným návrhom \r\nsystémov, alebo umiestnením týchto zariadení vo vhodných podmienkach, zatiaľ Äo \r\niné mechanizmy sa musia eliminovať už v procese výroby. Okrem vlastného \r\nsilikónového Äipu MEMS majú veľký dopad na spoľahlivosť systému aj prídavné \r\nzariadenia – optické kolimátory. Pre vysokú spoľahlivosť je teda kritický vhodný \r\nnávrh systému spolu so správnou voľbou materiálov.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nStatická spoľahlivosť digitálnych MEMS prepínaÄov vyjadruje schopnosť prepínaÄa \r\nzmeniť stav po tom, Äo prepínaÄ zotrval dlhší Äas v rovnakom stave (napr. \r\nsituácia, ktorá môže nastať pri záložných optických prepínaÄoch). Dynamická \r\nspoľahlivosť (trvanlivosť) prepínaÄov MEMS vyjadruje schopnosť prepínaÄa vykonať \r\nmnoho cyklov bez náznakov degradácie. Statická aj dynamická spoľahlivosť taktiež \r\nsilne závisí od návrhu štruktúry MEMS.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nV mechanických prepínaÄoch sa môže vyskytnúť chyba, pri ktorej sa vytvorí \r\nparazitická adhézna sila, ktorá bráni pohybu akÄného Älena. Adhézne sily môžu \r\nbyť zapríÄinené rôznymi mechanizmami, vrátane kontamináciou cudzími látkami, \r\nvlhkosťou, van der Waalsovými príťažlivými silami, prípadne mechanickým trením \r\njednotlivých súÄastí. V dvojrozmerných MEMS prepínaÄoch sa takéto chyby dajú \r\neliminovať tým, že kontaktná plocha sa zredukuje na absolútne minimum a taktiež \r\ndodržaním prísnych podmienok pri výrobe. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nStatická spoľahlivosť opísaných systémov sa verifikovala v priebehu jedného roka \r\nna 4000 spojovacích elementoch. Dosiahla sa spoľahlivosť, ktorá sa dá vyjadriť \r\nvýsledkom &lt; 37 FIT (1 FIT = 1 zlyhanie poÄas 10<sup>9</sup> prevádzkových hodín). Pre \r\ndynamickú spoľahlivosť sa vyžaduje 10<sup>6</sup> bezchybných prepínacích cyklov \r\n(ekvivalentných s cyklom každých 10 minút poÄas periódy 20 rokov). </p>\r\n<p>\r\n   \r\nAby bola táto technológia využiteľná v telekomunikaÄných systémoch, okrem \r\nstatickej a dynamickej spoľahlivosti musia byť vykonané Äalšie testy. Ako \r\nreferenÄné testy sa použivajú požiadavky stanovené v Telcordia Generic \r\nRequirements. Tieto testy sú vhodné na demonštrovanie robustnosti zariadenia za \r\noperaÄných podmienok. Výsledky testov potvrdzujú, že zariadenia MEMS spĺňajú \r\npožiadavky kladené na telekomunikaÄné systémy.</p>', '<l', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(61, 3, 55, 6, '2008-10-30 22:52:46', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Aplikácie systémov MEMS v optických prepínaÄoch', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nOptické prepínaÄe (OXC) sú základnými elementami pre prepínanie\r\noptických signálov v optických sieťach a možno ich rozdeliť do dvoch\r\nkategórií: vláknovo prepínané OXC a OXC založené na vlnovodĺžkovom\r\nvýbere.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nVláknovo prepínané OXC (Fiber Switch Crossconnects - FSXC) umožňujú\r\nprepínanie signálov prenášaných cez optické vlákna bez rozloženia\r\nsignálu do rôznych vlnových dĺžok. Tento typ OXC prepája celé zväzky\r\nsignálov a môže byť využitý pre ochranné a smerovacie aplikácie, napr\r\nzaradením dvojrozmerných optických prepínaÄov do closovej siete môžu\r\nbyť vytvárané veľkorozmerné OXC až do veľkosti 512 ´ 512 portov.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nOptické prepínaÄe založené na vlnovodĺžkovom výbere\r\n(Wavelength-Selective Crossconnect - WSCX) umožňuje prepínanie\r\nvybraných vlnových dĺžok z jedného optického vlákna na druhé (obr. 8.7.1).\r\nV tejto aplikácii je prepínaÄ kombinovaný s elementami, ktoré vyberajú\r\njednotlivé vlnové dĺžky, ktoré demultiplexujú prichádzajúce optické\r\nsignály. Každá vlnová dĺžka je prepínaná v osobitnom prepínaÄi N ´ N.\r\nTento typ prepínaÄa umožňuje zabezpeÄenie a riadenie služieb založených\r\nna urÄitej vlnovej dĺžke, a tým aj väÄšiu flexibilitu než FSCX.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nWSCX môžu byť škálované priamoÄiarym spôsobom: vždy, keÄ je pridaná\r\nnová vlnová dĺžka, je pridaný nový prepínaÄ N ´ N, to znamená\r\nrožšírenie optického prepínaÄa. Optické prepínaÄe veľkosti 640 ´ 640\r\nmôžu byť dimenzované na konfiguráciu so 40 vlnovými dĺžkami a 16\r\nvstupných optických vlákien.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/t_wscx.jpg" border="0" alt="Optick� prep�nac zalo�en� na vlnovodl�kovom v�bere (WSCX)" title="Optick� prep�nac zalo�en� na vlnovodl�kovom v�bere (WSCX)" /></p>\r\n<p>\r\n   \r\nOkrem optických prepínaÄov sa platforma 2D MEMS prepínaÄov môže využiť\r\nna získanie iných funkcionalít rozdielnou úpravou rozmiestnenia\r\nzrkadiel a vhodným použitím add-drop portov. Môžu byť vytvorené\r\nfunkcionality ako napr. N ´ M, 2 ´ N, 1 ´ N, polia 1 ´ 2, prípadne\r\npolia 2 ´ 2. Aplikácie uvedených možností sú v zabezpeÄení,\r\nmonitorovaní a multiplexovaní add-drop založenom na vlnovej dĺžke.<br />\r\n   \r\nRekonfigurovateľný vlnovodĺžkový add-drop multiplexor (obr.  8.7.2) je\r\ndôležitý prvok v uzloch optických sietí. Skladá sa z vlnovodĺžkového\r\ndemultiplexera rozdeľujúci vlnovodĺžkové signály z jedného vstupného\r\nvlákna na iné vlákna. Dvojrozmerné pole 2 ´ 2 prepínaÄov umožňuje\r\nvyberanie jedného alebo viacerých oznaÄených vlnovodĺžkových signálov.\r\nV tom istom Äase môže byť vložený nový signál do dátového toku. Signály\r\nsú následne smerované naspäť do vlnovodĺžkového multiplexora a združený\r\ndo výstupného vlákna. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/add_drop.jpg" border="0" alt="Rekonfigurovateln� vlnovodl�kov� add-drop multiplexor" title="Rekonfigurovateln� vlnovodl�kov� add-drop multiplexor" /></p>\r\n<p>\r\n   \r\nSpoľahlivosť a dostupnosť optických sietí je ich veľmi dôležitá\r\nvlastnosť, avšak v optických sieťach je Äasto zabudovaná istá\r\nredundancia. Pre urÄité kľúÄové optické sieťové prvky je použitá\r\nredundancia 1:1, takže pre každý element existuje korešpondujúci\r\nzálohožný element. Prepnutie medzi chybným sieťovým prvkom a záložným\r\nprvkom možno dosiahnuť použitím poľa 1 ´ 2 prepínaÄov, prípadne poľa 1\r\n´ 2 rozdeľovaÄov (splitters), táto možnosť však vykazuje vyššie straty.\r\nJedna jednotka môže redukovať náklady implementovaním N:1 záložných\r\njednotiek, to znamená, že N pracovných jednotiek zdieľajú jedinú\r\nzáložnú jednotku (obr.  8.7.3a). Na tomto obrázku sú znázornené dva\r\nprepínaÄe 1 ´ N, ktoré smerujú signál cez záložné jednotky.<br />\r\n   \r\nĎalšou aplikáciou prepínaÄov 1 ´ N je zdieľaný monitoring siete.\r\nCharakteristické Äinnosti optickej siete a optických elementov musia\r\nbyť pravidelne verifikované, Äo vyžaduje odboÄenie optického signálu z\r\noptickej linky a nasmerovanie o diagnostického zariadenia, v ktorom sú\r\ntestované polia 1 ´ 2 prepínaÄov, prípadne polia 1 ´ 2 rozdeľovaÄov.\r\nPoužitím poľa N ´ 1 optických prepínaÄov poÄet nákladných testovacích\r\nzariadení môže byť zredukovaný na jedno zariadenie (obr.  8.7.3b). </p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="schemy/aplikacie.png"><img src="schemy/t_aplikacie.png" border="0" alt="Aplik�cie prep�nacov 1 N" title="Aplik�cie prep�nacov 1 N" /></a>  </p>\r\n<p align="center">a) zdieľané\r\nzálohovanie                                                  \r\nb) zdieľaný monitoring siete</p>', '<l', 1),
(62, 3, 0, 5, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Optické prepínanie založené na iných technológiach', '<h2></h2>\r\n<p>Okrem zariadení MEMS existuje niekoľko Äalšich koncepcií systémov pre optické \r\nprepínanie. Prvými komerÄne dostupnými systémami boli systémy založené na \r\nopto-mechanickej technológii. Ich základom sú kolimátory vyrovnávajúce svetelný \r\nlúÄ, zrkadlá, prípadne optické hranoly ovládané elektromagneticky, teda krokovým \r\nmotorom alebo solenoidom. V súÄasnosti sú dostupné tieto systémy s veľmi malou \r\nvloženou stratou &lt; 1dB. Konfigurácia zariadení je limitovaná na veľkosti 1 ´ 2 a \r\n2 ´ 2 portov. Systémy s väÄším poÄtom portov možno získať kombináciou viacerých \r\nelementov, avšak so zvýšenými nákladmi a degradáciou výkonu. Využívajú sa \r\nväÄšinou vo vlnovodĺžkových add-drop aplikáciach s malým poÄtom portov.<br />\r\n\r\nOptické prepínaÄe vyrobené s vlnovodom (silica-on-silicon), oznaÄované ako \r\nfotonické svetlovodné obvody (Photonic Lightwave Circuit - PLC), sú založené na \r\nprincípe termálne indukovaných zmenách indexu odrazu na vlnovodoch.Lokálne \r\nzahrievanie sa získava tenkofilmovými zahrievacími elektródami nad vlnovodom. \r\nTáto technológia má niektoré nevýhody, napr. limitovaná hustota integrácie a \r\nvysoké vákonové straty. KomerÄne dostupné obvody PLC 8 ´ 8 prepínaÄov vykazujú \r\nstraty okolo 4W a vyžadujú vzduchové chladenie pre spoľahlivosť operácií. \r\nOptické výkonnostné parametre ako presluch a vložené straty pre niektoré \r\naplikácie môžu byť neakceptovateľné. Pozitívnou vlastnosťou tejto technológie je \r\nmožnosť integrácie rôznorodých optických útlmových Älánkov a elementov \r\nzaložených na výbere vlnovej dĺžky (maticové vlnovodĺžkové mriežky) na jednom \r\nÄipe s jednou technológiou.<br />\r\n\r\nLítium-nióbová technológia je založená taktiež na lokálnych zmenách indexu \r\nodrazuv dielektrických vlnovodoch. V tomto prípade sa zmena indexu získava \r\nelektro-optickým efektom (podobne ako pri externých modulátoroch pre \r\nvysokorýchlostné optické modulácie). Táto technológia je špecifická tým, že \r\numožňuje veľmi rýchle spínacie Äasy rádovo v nanosekundách umožňujúce optické \r\npaketové prepájanie. Má podobné nevýhody ako iné vlnovodové prepínaÄe: \r\nlimitovaná škálovateľnosť, vysoké vložené straty a vysoká hodnota presluchu. <br />\r\n\r\nPrepínaÄe založené na tekutých kryštáloch (liquid crystal optical switches) sú \r\nzaložené na zmene polarizaÄného stavu svetla dopadajúceho na tekutý kryštál \r\naplikáciou elektrického poľa na tekutý kryštál. Zmena polarizácie v kombinácii s \r\nrozdeľovaÄmi, ktoré vyberajú lúÄ na základe polarizácie, umožňujú optické \r\nprepínanie. Aby sa zariadenie stalo polarizaÄne necitlivé, musia byť \r\nimplementované niektoré druhy výberu polarizácie, Äím robia túto technológiu \r\nkomplexnejšiu. Viacerí výrobcovia boli schopní vyrobiť nízkoportové optické \r\nprepínaÄe (1 ´ 2, 2 ´ 2) založené na tekutých kryštáloch. Táto technológia \r\nzároveň umožňuje prepínanie založené na výbere vlnovej dĺžky.<br />\r\n\r\nOkrem už spomenutých technológií boli vyvinuté Äalšie technológie, ktoré však \r\nzatiaľ nie sú komerÄne dostupné. Patra k nim prepínaÄe založené na \r\npolovodiÄových vlnovodoch, prepínaÄe založené na polymérnych termo-optických \r\nvlnovodoch a hradlové prepínaÄe založené na polovodiÄových optických \r\nzosilňovaÄoch.</p>', '<l', 1),
(63, 3, 62, 1, '2008-10-30 22:54:54', 1, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Tekuté kryštály', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nPoužitie tekutých kryštálov, na kontrolu polarizácie svetelného lúÄa, \r\npredstavuje Äalšiu možnosť dosiahnutia celo-optického prepínania. Tekuté \r\nkryštály (TK) sa aplikujú v spojení s na polarizáciu citlivými materiálmi, ktoré \r\nabsorbujú alebo odrážajú svetlo so špecifickou polarizáciou. Ak sa nechá pôsobiť \r\nnapätie na TK zariadenie, jednotlivé kryštály sa usporiadajú podľa polarity \r\nelektrického poľa. V prípade, že sú natoÄené kolmo k polarite lúÄa, dôjde k jeho \r\nodrazu inak lúÄ prejde cez kryštály. Napriek dokonale zvládnutej technológii a \r\nmnohým poznatkom o TK, má toto riešenie tri výrazné nevýhody: TK sú veľmi pomalé \r\n(hlavne pri nízkych teplotách), obtiažne sa integrujú s inými optickými \r\nkomponentmi a majú relatívne vysoké straty pri odrazoch. Ďalším problémom je \r\nsamotná polarizácia optického signálu, ktorá je v prípade vstupného signálu \r\nabsolútne nekontrolovaná. Preto musí byť signál rozdelený na dve zložky so \r\nznámymi polaritami použitím polarizaÄných filtrov, následne samostatne prepínaný \r\na nakoniec skombinovaný do spoloÄného výstupu. Tento postup je obtiažny a drahý \r\na môže vyvolať neoÄakávanú disperziu polarity (PMD-polarization mode dispersion), \r\nkedy sú krátke impulzy rozptýlené v Äase, z dôvodu závislosti rýchlosti šírenia \r\nimpulzu od jeho polarity. Vysoké náklady sú aj na kompenzáciu teplotnej \r\nzávislosti TK.</p>', '<l', 1),
(64, 3, 62, 2, '2008-10-30 22:55:54', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Úplný vnútorný odraz', '<h2></h2>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\n   \r\nVyužitie tohto javu v prepínaÄoch vychádza z poznatku, že ak sa svetlo\r\npokúsi prejsť z média s vyšším indexom lomu do média s nižším pod malým\r\nuhlom, tak všetko svetlo je odrazené naspäť do média s vyšším indexom\r\nlomu (Obr. Ä. 9.3.1). Ak je index lomu oboch médií rovnaký, svetlo\r\nprechádza cez zlom bezo zmeny. Spôsob ako to využiť spoÄíva v\r\nnahradzovaní druhého média iným, podľa toho Äi je odraz potrebný alebo\r\nnie.Najznámejším produktom, založeným na tomto princípe je Agilent\r\nChampagne prepínaÄ, v ktorom sú Äasti vlnovodu križované kanálikmi\r\nnaplnenými kvapalinou, ktorá má rovnaký index lomu ako vlnovod a\r\numožňuje tým optickému lúÄu prechod zlomu s minimálnou stratou. V\r\nprípade, že je kvapalina v danom bode nahradená plynom s nízkym indexom\r\nlomu, dôjde k odrazu resp. presmerovaniu na iný vlnovod. Problémy\r\nspojené s týmto riešením spoÄívajú v nedokonalom vyplnení zlomového\r\nbodu kvapalinou, Äím dochádza k stratám, ktoré sú naviac kumulatívneho\r\ncharakteru, nakoľko svetelný lúÄ prechádza viacerými takýmito bodmi\r\nzlomu. Tiež je možný vznik presluchov. V prípade prítomnosti plynovej\r\nbubliny v bode zlomu (t. j. pri potrebe odrazu lúÄa) je problém opaÄný.\r\nV dôsledku prirodzenej vlastnosti TIR sa lúÄ neodráža len priamo na\r\nzlome, ale aj vnútri plynovej bubliny. Tá by mala byť preto Äo\r\nnajširšia, aby sa predišlo presluchom. Táto požiadavka ale odporuje\r\npotrebe znižovania strát. Ďalším problémom je na vlnovej dĺžke závislá\r\nzmena fázy pri odraze, zmeny amplitúdy a skreslenie výstupného signálu.\r<br />\r\nSamotné naplnenie a vyprázdnenie kvapaliny z bodu zlomu sa dá\r\nrealizovať doma spôsobmi: odparením kvapaliny a vytvorením bubliny a\r\nspätnou kondenzáciou, alebo priamym napúšťaním a vypúšťaním kvapaliny.\r\nDruhé riešenie je rýchlejšie, ale obtiažnejšie na realizáciu. Použitie\r\nTIR na prepínanie je limitované stratami a presluchmi, ktoré sú\r\nkumulatívneho charakteru a neumožňujú vytváranie prepínaÄov s viac ako\r\n100 portami.\r</p>\r\n<p> </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/vnutorny_odraz.jpg" border="0" alt="Princ�p prep�jania zalo�en�ho na �plnom vn�tornom odraze" title="Princ�p prep�jania zalo�en�ho na �plnom vn�tornom odraze" /></p>', '<l', 1),
(65, 3, 62, 3, '2008-10-30 22:56:33', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Elektroholografia', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nJedná sa o najnovšiu celo-optickú technológiu prepínania, ktorej základom je \r\npevná matica, ktorej riadky a stĺpce sú tvorené ferroelektrickými kryštálmi. \r\nRiadky korešpondujú s jednotlivými vláknami a každý je urÄený pre svetlo s \r\nodlišnou vlnovou dĺžkou. Každý kryštál je vybudený laserom aby vytvoril hologram, \r\nv ktorom sa jeho optické vlastnosti menia v závislosti od pôsobenia elektrického \r\npoľa. Ak na kryštál nepôsobí elektrické pole, svetlo prechádza cez neho, inak sa \r\nodráža do príslušného vlákna . Výhodou holografických kryštálov je ich rýchla \r\nreakcia na zmeny elektrického poľa, nízka spotreba energie, možnosť \r\nelektrostatického riadenia. Holografické prepínanie je preto možné ľahko \r\nintegrovať s inými sieťovými funkciami ako napr. monitoring siete. Výraznejšou \r\nnevýhodou tejto technológie je obmedzená škálovatelnosť podobne ako tomu bolo v \r\nprípade 2-D MEMS prepínaÄov. PoÄet prvkov prepínacej matice rastie súÄinom \r\nvstupných a výstupných portov. Tiež samotné hologramy sú difrakÄné prvky, ktoré \r\nsú sami o sebe citlivé na zmeny vlnovej dĺžky a polarizácie svetla, Äo vedie k \r\nstratám, závislých od týchto parametrov.</p>\r\n<p>\r\nKeÄ zvážime všetky možnosti sa ako najideálnejším riešením pre chrbticové a MAN \r\nsiete v súÄasnej dobe zdajú zrkadlové MEMS prepínaÄe a to pre ich nízke straty, \r\ndostatoÄnú rýchlosť, možnosť spájania do dostatoÄne veľkých celkov a vysokú \r\nspoľahlivosť.</p>', '<l', 1),
(66, 3, 62, 4, '2008-10-30 22:57:07', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Porovnanie technológii', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nV súÄasnosti je snaha využiť mnoho nových technológii na vytvorenie optického \r\nprepínacieho systému. Fakticky každý proces, ktorý ovplyvňuje niektoré \r\nvlastnosti svetla (napr.: rýchlosť šírenia, polarizácia, smer) a pritom \r\nnevyvoláva silnejší útlm, sa dá použiť na zmenu smeru svetelného lúÄa. Najviac \r\npreskúmanou metódou je použitie presnej optiky, vytvárajúcej robustné spojenia. \r\nTáto technológia má mnoho foriem napr. využitie motorického pohybu presných \r\nzrkadiel na smerovanie svetelného lúÄa zo vstupu na výstup (technológia od \r\nLucent Technologies´). Tieto prepínaÄe majú výnimoÄný optický výkon (nízke \r\ntlmenie, odrazy, presluchy), lebo sú založené na dobre zvládnutých výrobných \r\ntechnikách. Rozmachu však bránia tri nevýhody: vysoké náklady, veľké rozmery, \r\nnízka rýchlosť.<br />\r\n   \r\nĎalšiu O-O-O prepínaciu technológiu predstavujú Mach-Zehnder interferometre (MZIs). \r\nPrincíp MZI metódy spoÄíva v rozdelení prichádzajúceho svetla na dva lúÄe, ich \r\nsmerovania odlišnou cestou a potom opätovnej rekombinácii do dvoch výstupov. \r\nZmenou rýchlosti svetla na jednej z ciest sa mení jeho fáza, Äo umožňuje \r\nkontrolovať frakcie svetla posielané do každého z výstupov. Zmenou fáze od 0 do \r\n180° sa posunie svetlo z jedného výstupu na druhý.<br />\r\n   \r\nRýchlosť svetla možno meniť použitím materiálu v ktorom je rýchlosť svetla \r\nfunkciou teploty alebo intenzity elektrického poľa. PrepínaÄe, ktoré majú \r\nsmerovanie založené na princípe zmien teploty, alebo elektrického poľa sa \r\nnazývajú thermo-optické a elektro-optické smerovaÄe. <br />\r\n   \r\nPoužitie MZI prepínaÄov predstavuje niekoľko výhod. Je spoľahlivé, \r\nelektro-optická verzia je aj pomerne rýchla a integruje viacero Äalších funkcií. \r\nNevýhodou je limitovanie v poÄte možných vstupných a výstupných portov (max. \r\n40). Je to spôsobené potrebou dlhej spomalovacej dráhy (rádovo centimetre) po \r\nktorej lúÄ prechádza, nakoľko zmena teploty alebo elektrického poľa zmení \r\nrýchlosť svetla veľmi slabo. Ďalšia limitácia spoÄíva v probléme izolácie a \r\npotlaÄenia presluchov, ktoré sú tým výraznejšie, Äím je širšie spektrum signálu, \r\nt. j. Äím je vyššia modulaÄná frekvencia nosnej vlny (vyššia prenosová \r\nrýchlosť). Tiež treba zabezpeÄiť reguláciu teploty v prepínaÄi, Äo vedie k \r\nzvýšeným nákladom, rozmerom a energetickej spotrebe prepínaÄa. <br />\r\n   \r\nNa trhu je v súÄasnosti veľa dvoj-vstupových a dvoj-výstupových prepínaÄov \r\nzaložených na MZI technológii, ktoré slúžia ako stavebné elementy na vytvorenie \r\nväÄších viacportových prepínaÄov. </p>', '<l', 1),
(67, 3, 0, 6, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Optické paketové prepájanie', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nZákladnou charakteristikou optického paketového prepájania \r\n(OPS) je, že pakety sú priamo prepájané cez OPS uzol/router v optickej doméne z \r\nľubovolného vstupného portu na ľubovoľný výstupný port. Tým sa odstraňuje \r\nrýchlostné obmedzenie v podobe elektronického prepájania a umožňuje sa paketovo \r\nzaložené optické prepájanie, ktoré dosahuje prenosové kapacity WDM. Zároveň sa \r\nznižuje energetická spotreba smerovaÄa.<br />\r\n   \r\nPrepájací proces v OPS môže mať jednu z dvoch foriem: Môže ísť o prepájanie \r\nsynchrónne resp. slotové (time slotted) s paketmi konštantnej dĺžky, alebo \r\nasynchrónne teda neslotové (nonslotted) s paketmi variabilnej dĺžky. Výhodou \r\nslotového OPS je nižšia pravdepodobnosť výskytu kolízií a vyššia priepustnosť, \r\nneslotové paketové prepájanie je zase lacnejšie a jednoduchšie implementovateľné \r\n(nevyžaduje synchronizaÄné obvody, segmentáciu a znovuposkladanie paketov na \r\nrozhraniach siete). SúÄasný výskum v tejto oblasti sa zameriava predovšetkým na \r\nprepájanie paketov s konštantnou dĺžkou.<br />\r\n   \r\nAj keÄ technológie, ktoré by umožnili nasadenie OPS v praxi ešte nie sú na \r\ndostatoÄnej úrovni, už teraz sa predpokladá, že hardvérové riešenie OPS \r\nprepínaÄov sa bude opierať o mikro-elektromechanické systémy, systémy s tekutými \r\nkryštálmi a tepelno-optické prepínaÄe. <br />\r\n   \r\nZároveň sa tiež uvažuje, že najväÄší priestor na nasadenie dostane OPS v oblasti \r\nMAN sietí. Práve tento typ sietí sa vyznaÄuje potrebou flexibilnosti a pohotovej \r\nreakcie na zmeny lokálnych pomerov siete, Äalej musí byť schopný poskytovať \r\nširokú škálu služieb s rozliÄnými prenosovými rýchlosťami a odlišnou kvalitou. \r\nOPS v plnej miere spĺňa tieto požiadavky. </p>', '<l', 1),
(68, 3, 67, 1, '2008-10-30 22:59:16', 0, 1, '2008-10-30 22:00:00', '', '', 'Formát paketu pre OPS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nPri paketoch pre OPS definovaných v projekte KEOPS (KEys to Optical\r\nPacket Switching) sa predpokladá, že Äas je rozdelený do ekvivalentných\r\nÄasových slotov a každý slot obsahuje práve jeden paket. Prenosová\r\nrýchlosť paketov sa pohybuje od 622 Mbit/s do 10 Gbit/s. Bližšie\r\nsituáciu vykresľuje nasledujúci obrázok. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/ramec.gif" border="0" alt="Pr�klad form�tu optick�ho paketu" title="Pr�klad form�tu optick�ho paketu" /></p>\r\n<p>\r\n   \r\nSamotný paket sa skladá z dvoch základných Äastí, navzájom oddelených\r\nochranným intervalom, a síce z hlaviÄky a užívateľskej informácie. Obe\r\nÄasti obsahujú tzv. synchronizaÄné vzorky, ktoré sa využívajú v procese\r\ndelineácie a synchronizácie paketov. <br />\r\n   \r\nHlaviÄka paketu naviac obsahuje smerovacie informácie (zdrojové a\r\ncieľové návestie), pole PT (payload type) s informáciou o obsahu poľa\r\nPayload. Číslo paketu je uložené v poli PN (packet number) a pole OAM\r\nslúži na zabezpeÄenie kontroly toku. Pomocou HEC poľa sa realizuje\r\nzabezpeÄenie informácie prenášanej v hlaviÄke paketu. Okrem toho je tu\r\nponechané miesto pre Äalšie riadiace dáta.\r<br />\r\n   \r\nDelineáciu a synchronizáciu realizujú obvody v rozhraniach uzla\r\n(vstupnom i výstupnom). Ich úlohou je zabezpeÄiť, aby paket pri vstupe\r\ndo prepínaÄa mal svoj zaÄiatok a koniec (hranice) zarovnaný k jemu\r\nprislúchajúcemu Äasovému slotu.<br />\r\n   \r\nPre proces delineácie (rozpoznávania hraníc paketov) sú potrebné dva\r\npomocné byty ako tag-y identifikujúce zaÄiatok užitoÄnej informácie.\r\nČas trvania ochranného pásma zodpovedá Äasu potrebnému na proces\r\nprepínania optoelektronického zariadenia spolu s kolísaním dĺžky\r\nsamotnej užitoÄnej informácie. Dĺžka trvania užitoÄnej informácie je\r\npotom výsledkom kompromisu medzi prenosovou efektívnosťou (rýchlosť) a\r\npraktickým ohraniÄením dĺžky optických vyrovnávacích pamätí.</p>', '<l', 1),
(69, 3, 67, 2, '2008-10-30 23:01:30', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Štruktúra optického paketového prepínaÄa', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nOptický uzol pre chrbticovú sieť je tvorený multiplexormi/demultiplexormi, \r\nvstupným rozhraním s regenerátorom, spojovacím poľom, výstupným rozhraním a \r\nriadiacou jednotkou. Rozloženie jednotlivých prvkov a väzby medzi nimi \r\nznázorňuje nasledujúci obrázok. </p>\r\n<p>\r\n\r\n\r\n\r\n<object classid="clsid:d27cdb6e-ae6d-11cf-96b8-444553540000" width="640" height="296" codebase="http://download.macromedia.com/pub/shockwave/cabs/flash/swflash.cab#version=6,0,40,0">\r\n<param name="id" value="spracovanie" />\r\n<param name="quality" value="high" />\r\n<param name="bgcolor" value="#FFFFFF" />\r\n<param name="src" value="flash/spracovanie.swf" /><embed id="spracovanie" type="application/x-shockwave-flash" width="640" height="296" src="flash/spracovanie.swf" bgcolor="#FFFFFF" quality="high"></embed>\r\n</object>\r\n</p>\r\n<p class="PopisObrazku" align="center">Optický paketový prepínaÄ </p>\r\n<p>\r\nJednotlivé bloky zabezpeÄujú nasledovné Äinnosti:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Vstupné rozhranie\r\n<ul>\r\n<li>\r\n Výkonovú, tvarovú a Äasovú regeneráciu (reamplification, reshaping, retiming)</li>\r\n<li>\r\n Odstránenie wanderu/jitteru</li>\r\n<li>\r\n Delineáciu paketov na identifikáciu zaÄiatku a konca každého paketu</li>\r\n<li>\r\n Synchronizáciu a zarovnanie paketov do slotov na prepájanie</li>\r\n<li>\r\n Oddelenie hlaviÄky a jej smerovanie do riadiacej jednotky, kde je spracovaná</li>\r\n<li>\r\n Ak je potrebné, tak aj konverziu externých vlnových dĺžok na také, ktoré sa \r\npoužívajú v prepájacom poli</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\r\nSpojovacie pole\r\n<ul>\r\n<li>\r\nZabezpeÄuje presmerovanie paketov z vstupov na požadované výstupy</li>\r\n<li>\r\n Podieľa sa na riešení blokád</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\r\nRiadiaca jednotka\r\n<ul>\r\n<li>\r\nSpracováva informácie z hlaviÄky paketu a podľa nej nastavuje spojovacie pole</li>\r\n<li>\r\n Kontroluje možný výskyt blokády</li>\r\n<li>\r\nGeneruje novú hlaviÄku paketu</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\r\n Výstupné rozhranie\r\n<ul>\r\n<li>\r\nVýkonovú, tvarovú a Äasovú regeneráciu, s cieľom získať požadovanú kvalitu \r\nsignálu, znehodnoteného v dôsledku nedokonalosti prepájacích komponentov, \r\npresluchov </li>\r\n<li>\r\nPridanie novej hlaviÄky k príslušnej informaÄnej Äasti paketu</li>\r\n<li>\r\nDelineáciu paketov a resynchronizáciu</li>\r\n<li>\r\nAk je potrebné, tak aj spätnú konverzia z interných na externé vlnové dĺžky</li>\r\n<li>\r\nNormalizáciu výstupného výkonu (rôzne signály môžu mať rôznu výkonovú úroveň v \r\ndôsledku prechodu cez rozliÄné cesty s rôznou úrovňou tlmenia)</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nNiektoré z uvedených operácii sa v súÄasnej dobe dajú realizovať už aj v \r\noptickej oblasti, iné síce v optickej oblasti, ale len v laboratórnych \r\npodmienkach a niektoré je možné realizovať len elektronicky. V nasledujúcej \r\nkapitole si niektoré, pre rozšírenie OPS kľúÄové operácie, bližšie popíšeme a \r\nuvedieme aj ich možnosti implementácie v optickej oblasti. </p>', '<l', 1),
(70, 3, 67, 3, '2008-10-30 23:02:35', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Regenerátory', '<h3></h3>\r\n<p>\r\nZákladným elementom vstupného aj výstupného rozhrania je 3R regenerátor\r\n(reamplification, reshaping, retiming), ktorý odstraňuje tlmenie\r\namplitúdy signálu, deformáciu tvaru impulzov a Äasový posun. Amplitúda\r\nsa upravuje optickým zosilnením, zmeny v šírke impulzov sa odstraňujú\r\ntzv. kompenzáciou rozptylu. Regenerácia v Äasovej oblasti sa realizuje\r\nextrakciou hodinového signálu a následnou synchronizáciou (paketovou\r\nsynch. pre synchrónne siete a bitovou pre asynchrónne siete). Pritom je\r\nale nevyhnutná znalosť prenosovej rýchlosti a formátu paketu na strane\r\nregenerátora a tiež jeho schopnosť pracovať viacerými bitovými\r\nrýchlosťami. Na nasledujúcom obrázku sú zobrazené funkÄné bloky\r\ntakéhoto regenerátora. Princíp Äinnosti je nasledovný: hodinový signál\r\nje extrahovaný zo zosilneného vstupného signálu, s ktorým je následne\r\nnásobený. Regenerovaný signál sa objaví na výstupe rozhodovacieho\r\nobvodu.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/3r_regenerator.gif" border="0" alt="Blokov� sch�ma 3R regener�tora" title="Blokov� sch�ma 3R regener�tora" /></p>\r\n<p>\r\nV súÄasnosti sa 3R regenerátory realizujú elektronicky, nakoľko\r\nniektoré z ich operácii, ako napr. Äasová ekvalizácia sa nedajú na\r\nterajšej technologickej úrovni v optickej doméne realizovať. Operácia\r\nzosilnenia signálu je možná s použitím polovodiÄových optických\r\nzosilňovaÄov (SOA) pracujúcich na princípe Mach-Zehnder interferometrov\r\n(MZI), ktoré poskytujú vysokú rýchlosť a nízku spotrebu energie. Systém\r\nobnovy hodinového signálu musí byť schopný rýchleho závesu na\r\nprichádzajúci optický signál a práce pri rozliÄných rýchlostiach\r\nsignálu. Tieto požiadavky sú v laboratórnych podmienkach uspokojené\r\npoužitím samopulzujúcich laserov s distribuovanými spätnými väzbami ako\r\noptických oscilátorov. Podľa nastavenia jednosmerného prúdu\r\nprivádzaného do laseru, je realizovaná obnova hodinového signálu v\r\nrozmedzí od 6 do 46 Ghz pri 1 ns potrebnej na záves. </p>\r\n<h3>\r\nVlnovodĺžková konverzia</h3>\r\n<p>\r\n   \r\nVlnovodĺžková konverzia je dôležitý nástroj na riešenie kolízií.\r\nVlnovodĺžkové konvertory sa nachádzajú vo vstupných a výstupných\r\nrozhraniach, v bufferovacích systémoch, v 3R regenerátoroch a v\r\ndetektoroch hlaviÄiek paketov. <br />\r\n   \r\nVýskum v tejto oblasti je založený na SOA, využitím cross-gain\r\nmodulácie (XGM) alebo cross-phase modulácie (XPM). V prípade XGM\r\nschémy, je silný vstupný signál použitý na saturáciu zisku SOA, Äo\r\nvedie k modulácii trvalo sa vlniaceho signálu na novú vlnovú dĺžku.\r\nDoteraz bola demonštrovaná konverzia do 100 Gb/s. Výhodou tejto schémy\r\nje jednoduchá implementácia, nevýhodou je zase poškodzovanie impulzov a\r\nzhoršenie odstupu signál – šum. V prípade XPM je potrebná presná\r\nkontrola predpätia (bias) v SOA. V súÄasnosti XPM konvertor tvorený SOA\r\na oneskorovacou interfereÄnou sluÄkou je schopný dosiahnuť vlnovú dĺžku\r\nmenej než 100 Gb/s. <br />\r\n   \r\nVlnovodĺžková konverzia je tiež možná prostredníctvom technológii\r\nzaložených na miešaní vĺn. Tento princíp sľubuje transparentnú\r\nformátovú a bitovú rýchlosť, ale vyžaduje riadenie polarizácie. Aj keÄ\r\nsa v oblasti celo-optickej konverzie dosiahol výrazný pokrok, stále,\r\nale zostáva tento typ konverzie predmetom vedeckého výskumu, priÄom sa\r\nsledujú hlavne možnosti zvýšenia spoľahlivosti a zníženia výrobných\r\nnákladov.</p>\r\n<h3>\r\nSynchronizácia a delineácia paketov</h3>\r\n<p>\r\n   \r\nNakoľko pakety prichádzajú do OPS uzla z rozliÄných zdrojov, rozliÄnými\r\ncestami a rôznymi vlnovými dĺžkami, dochádza k ich vzájomnému rôznemu\r\noneskoreniu, ktoré naviac je v Äase variabilné. Preto sú potrebné na\r\nvstupe a výstupe z OPS prepínaÄa delineaÄné a synchronizaÄné obvody.<br />\r\n   \r\nV praxi sa uvažuje o prispôsobení štandardného hlaviÄku kontrolujúceho\r\nmechanizmu, používaného v ATM prepínaÄoch. Delineácia sa vykonáva v\r\nelektronickej podobe, priÄom sa aplikuje korelácia CRC kódu medzi\r\nprvými štyrmi bajtami hlaviÄky bunky a HEC bajtom (klasické CRC). Iná\r\nelektronická metóda je založená na použití dvoch striedajúcich sa,\r\nnavzájom odlišných kľúÄových slov v hlaviÄke paketu. Najprv sa Äasť\r\nenergie optického signálu skonvertuje do elektrickej podoby a ten je\r\npotom spracovaný dvoma rozpoznávaÄmi slov (word recognizers). ZaÄiatok\r\npaketu je rozpoznaný, ak je špecifickou rýchlosťou detekovaná meniaca\r\nsa sekvencia kódových slov. <br />\r\n   \r\nVstupná synchronizácia je realizovaná prostredníctvom spínaÄa,\r\noneskorovacích liniek a riadiacej jednotky. Výstupná synchronizácia sa\r\nvyužíva laditeľné vlnovodĺžkové konvertory a disperzné vlákna. </p>\r\n<h3>\r\nSpracovanie hlaviÄky paketu</h3>\r\n<p>\r\n   \r\nV blízkej budúcnosti sa uvažuje o spracovávaní hlaviÄiek v\r\nelektronickej podobe, kde sú možné viaceré techniky. Jednoduchšia, ale\r\naj pomalšia technika, využívajúca sériové spracovanie hlaviÄiek, by sa\r\nmala nahradiť metódou založenou na multiplexovaní pomocných nosných vĺn\r\n(subcarrier multiplexing-SCM). V podstate ide o prenos hlaviÄky paketu\r\nvo vyššom frekvenÄnom pásme než informaÄnej Äasti. HlaviÄka sa\r\nprekonvertuje do elektronickej podoby, spracuje sa a podľa smerovacej\r\ninformácie v nej obsiahnutej sa nastaví cesta cez optické spojovacie\r\npole pre informaÄnú Äasť paketu. Tá je prepájaná potom bez konverzie.\r\nObe Äasti paketu sú spracovávané poÄas jedného Äasového slotu. Rýchlosť\r\nje v tomto prípade limitovaná rýchlosťou elektronických obvodov a tá\r\numožňuje prenos rádovo v desiatkach Gb/s. <br />\r\n   \r\nNa celo-optické spracovanie hlaviÄiek sú potrebné optické korelátory. V\r\nsúÄasnosti sa uvažuje o ich realizácii v podobe skupiny oneskorovacích\r\nliniek usporiadaných tak, aby vytvárali v Äasovej oblasti signatúru\r\nzodpovedajúcu adrese uzla. Ak príchodzie bity z hlaviÄky optického\r\nsignálu dosiahnu signatúru, vygeneruje sa výrazný autokorelaÄný impulz.\r\nV opaÄnom prípade krížové korelácie budú produkovať nízko-úrovňové\r\nimpulzy. Použitím porovnávaÄa úrovní na výstupe korelátorov sa budú dať\r\nnavzájom odlíšiť jednotlivé adresy.<br />\r\n   \r\nĎalší pokrok je potrebný v oblasti optickej zmeny návestí (pri použití\r\nsmerovacieho protokolu GMPLS). Aktualizovanie informácie v hlaviÄke je\r\nmožné realizovať využitím tzv. crossgain modulácie v SOA obvodoch alebo\r\nprostredníctvom XOR logických Älenov založených na SOA v podobe\r\nMichelsonových interferometrov. </p>\r\n<h3>\r\nOptické spojovacie pole</h3>\r\n<p>\r\n   \r\nV prípade OPS má byť prepájacia sieť schopná smerovať pakety z\r\nľubovolného vstupného portu na ľubovolný výstupný port. Pritom sa\r\npožaduje promptná rekonfigurácia siete a veľmi vysoké prepájacie\r\nrýchlosti. Napríklad, paket dĺžky 1 kb sa v 10 Gb/s systéme zdrží pri\r\nprepájaní okolo 100 ns. Tiež interval medzi za sebou nasledujúcimi\r\npaketmi je veľmi krátky. Prepájacie pole sa musí nakonfigurovať poÄas\r\nzmeny Äasového slotu, Äo by nemalo trvať dlhšie ako rádovo nanosekundy.\r\nTieto podmienky v súÄasnej dobe spĺňa viacero technológii, napríklad\r\nSOA alebo LiNbO3 prepínaÄe. SOA majú prepájaciu rýchlosť okolo niekoľko\r\nnanosekúnd, a môžu byť integrované v relatívne veľkej mierke. Tiež majú\r\nvýhodu v kompenzácii tlmenia z dôvodu ich prirodzenej zosilňovacej\r\nschopnosti. Jednou z ich nevýhod je šum, ktorý pridávajú k užitoÄnému\r\nsignálu.<br />\r\n   \r\nElektro-optické LiNbO3 prepínaÄe dosahujú prepájací Äas pod 1\r\nnanosekundu, zato však spôsobujú relatívne vysoké tlmenie, Äo limituje\r\nich škálovatelnosť. Obe uvedené technológie majú rovinnú vlnovodovú\r\nštruktúru, Äo ich robí citlivé na polarizáciu.</p>', '<l', 1),
(71, 3, 67, 4, '2008-10-30 23:24:41', 1, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Kolízie a možnosti ich odstránenia', '<h3></h3>\r\n<p>\r\n\r\nKľúÄovou podmienkou nasadenia OPS v praxi je vyriešenie problému kolízii. Tie \r\nmôžu nastať buÄ pri spracovávaní riadiacej Äasti, alebo dátovej Äasti paketu.<br />\r\n   \r\nV prvom prípade ide o blokádu v riadiacej jednotke, Äo vedie k zahodeniu \r\nhlaviÄky alebo jej oneskoreniu do takej miery, že informaÄná Äasť predstihne v \r\nspracovávaní hlaviÄku. V oboch prípadoch potom dochádza k zahodeniu celého \r\npaketu. <br />\r\n   \r\nV druhom prípade blokáda nastáva poÄas spracovávania informaÄnej Äasti a síce, \r\nkeÄ pakety z navzájom odlišných vstupných portov je potrebné prepojiť na ten \r\nistý výstupný port súÄasne, alebo v dôsledku zahltenia spojovacieho poľa.<br />\r\n   \r\nNa odstránenie blokád v optickej doméne sa uvažuje o využití vyrovnávacích \r\npamätí, vlnovodĺžkového smerovania alebo deflekÄného smerovania.<br />\r\n   \r\nIntuitívnym riešením je použitie vyrovnávacích pamätí, avšak ich implementácia v \r\noptickej oblasti nie je jednoduchá. Možno ich realizovať ako:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\r\n <strong>Oneskorovacie linky prepojené cez optické prepájacie pole.</strong> PoÄet liniek je v \r\ntomto prípade obmedzený na niekoľko desiatok z dôvodu ich rozmerov. </li>\r\n<li>\r\n <strong>Aplikáciou recirkulaÄných bufferov.</strong> Oneskorenie nimi dosiahnuté by bolo \r\nzávislé od dĺžky sluÄky a poÄtu obehov signálu sluÄkou. </li>\r\n<li>\r\n <strong>Využitie skupín vlnovodĺžkových konvertorov a priestorových spínaÄov typu AWG \r\nv jednej vláknovej sluÄke.</strong> Čas o ktorý sa má paket oneskoriť je urÄený podľa \r\nvlnovej dĺžky, na ktorú je prekonvertovaná jeho inicializaÄná vlnová dĺžka \r\n(ktorú mal na vstupe do oneskorovacieho bloku). </li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nNevýhodou všetkých dosiaľ spomínaných implementácii je potreba zosilnenia takto \r\noneskoreného signálu z dôvodu jeho tlmenia pri obehoch vláknami. <br />\r\n   \r\nDruhým prístupom k riešeniu problému kolízii je využitie viacerých vlnových \r\ndĺžok pri smerovaní. To znamená, že ak majú byť dva pakety prepájané na rovnaký \r\nvýstup v tom istom okamihu, tak sa prekonvertujú na navzájom odlišné vlnové \r\ndĺžky a takto sa potom prepoja na rovnaký výstup. ZnaÄne komplikované je v tomto \r\nprípade riadenie procesu konverzií, ktoré okrem toho, že musia byť vykonané vo \r\nveľkom poÄte v krátkom Äase, musia byť aj optimálne, aby sa zbytoÄne \r\nnekonvertovali pakety, ktoré to nevyžadujú.<br />\r\n   \r\nPosledným známejším postupom riešenia kolízii je využitie deflekÄného \r\nsmerovania. Princíp je nasledovný: v prípade, že dva pakety sa chcú dostať na \r\nrovnaký výstup, jeden z nich je na tento výstup aj prepojený, zatiaľ Äo druhý \r\npaket je smerovaný na ľubovolný iný (najbližší volný) výstup. Tým pádom nie sú \r\npotrebné prakticky žiadne vyrovnávacie pamäte. Problémom je, že niektoré pakety \r\nsa výrazne oneskoria pri prechode spojovacím uzlom a môžu prísť do cieľa v \r\nzmenenom poradí. Okrem oneskorenia sa takýmto spôsobom zvyšuje aj tlmenie \r\nsignálu. <br />\r\n   \r\nKaždá z uvedených metód riešenia kolízií má svoje výhody aj nevýhody. V \r\nsúÄasnosti sa ako najperspektívnejšie riešenie javí využitie vyrovnávacích \r\npamätí v podobe oneskorovacích liniek v kombinácii s prepájaním signálov s \r\nviacerými vlnovými dĺžkami. </p>', '<l', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(73, 3, 67, 5, '2008-10-30 23:22:05', 7, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Architektúry optických paketových prepínaÄov', '<p>\r\nV súÄasnej dobe je známych viacero architektúr urÄených pre optické\r\npaketové prepájanie, ktoré sa navzájom odlišujú typom paketov, ktoré\r\nprepájajú (s konštantnou alebo premenlivou dĺžkou), spôsobmi riešenia\r\nkolízii alebo rýchlosťou prepájania, resp. možnosťami jej Äalšieho\r\nrastu. Ich spoloÄnou vlastnosťou je, že ide len o experimentálne\r\nrealizácie, bez doterajšieho nasadenia v praxi.<br />\r\nPodľa toho, s akou dĺžkou paketov pracujú dané prepínaÄe, ich potom\r\nrozdeľujeme na zariadenia prepájajúce pakety s konštantnou dĺžkou\r\n(architektúry KEOPS a WASPNET) alebo zariadenia prepájajúce pakety s\r\nvariabilnou dĺžkou.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nŠtruktúra prepínaÄa KEOPS (KEys to Optical Packet Switching) typu N x N\r\nje znázornená na nasledujúcom obrázku. Obsahuje tri základné sekcie:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\r\nvlnovodĺžkový kóder</li>\r\n<li>\r\nvyrovnávacie pamäte a broadcastovú sekciu</li>\r\n<li>\r\nblok vlnovodĺžkových selektorov</li>\r\n</ul>\r\n<p> [media]flash/keops.swf[/media]</p>\r\n<p>KEOPS broadcastový a triediaci prepínaÄ</p>\r\n<p> Vlnovodĺžkový kóder obsahuje N vlnovodĺžkových konvertorov, jeden pre každý vstup. Každý z konvertorov kóduje prichádzajúce pakety pomocou rozdielnych (jedineÄných vzhľadom na ostatné vstupy) vlnových dĺžok. Paketová vyrovnávacia pamäť obsahuje viacero navzájom odlišných oneskorovacích liniek, za ktorými nasleduje stupeň s priestorovým prepínaÄom. Kontrolná elektronická logika potom vyberie pakety z jednotlivých oneskorovacích liniek a pošle ich na odpovedajúce výstupy. Posledný blok je vlnovodĺžkový selektor a obsahuje N demultiplexorov, ktoré majú za úlohu rozložiť vstupný signál na samostatné vlnové dĺžky, aby mohla byť následne vykonaná selekcia jednej z nich. Signál so zvolenou vlnovou dĺžkou je potom prekonvertovaný na výstupnú vlnovú dĺžku a tak je privedený na výstup uzla. <br />Nevýhodou takéhoto riešenia je relatívne vysoká nároÄnosť na kontrolnú logiku v dôsledku potreby netransparentného prepájania.</p>\r\n<h3><span style="font-size: small;"><strong>WASPNET spätnoväzobný optický prepínaÄ</strong></span><br /></h3>\r\n<p><br />    Hlavným cieľom WASPNET (WAvelength Switched Packet NETwork) realizácie optického prepínaÄa bolo zjednodušenie procesu prepájania paketov. Jadrom celého prepínaÄa sú preladiteľné vlnovodĺžkové konvertory (tunable wavelength converters TWCs) a špeciálne priestorové spínaÄe oznaÄované ako AWG (arrayed waveguide gratings). Princíp AWG je nasledovný: vstupný signál obsahujúci viacero vlnových dĺžok sa rozšíri na viacero vlnovodov, ktoré sa navzájom líšia odlišnou fyzickou dĺžkou. Optický signál sa tým pádom rôzne oneskorí, Äo vyvolá rôznu zmenu fázy na jednotlivých vlnovodoch. Na výstupe sa vlnovody opäť spájajú, optické signály navzájom interferujú a to tak, že na požadovaných výstupoch AWG sú požadované vlnové dĺžky.<br />    Nasledujúci obrázok znázorňuje spätnoväzobnú konfiguráciu s oneskorovacími linkami, plniacimi funkciu vyrovnávacích pamätí. Takáto štruktúra umožňuje prioritné smerovanie za cenu väÄšieho AWG (2Nx2N). <br />[media]flash/waspnet.swf[/media]</p>\r\n<p>WASPNET spätnoväzobný optický paketový prepínaÄ<br /><br />    Na každom vstupe sú pakety konvertované na pridelené vlnové dĺžky tak, aby boli v AWG prepnuté na správny výstup. Ak viacero paketov súÄasne požaduje prepnutie na ten istý výstup, umožní sa prepnutie len jedného z paketov, ostatné sa pošlú cez spätnoväzobnú sluÄku, ktorá plní funkciu vyrovnávacej pamäte. V samotnej sluÄke môže v danom okamihu z každého multiplexoru odísť len jeden paket, Äo sa zabezpeÄuje pomocou FIFO algoritmu. Ak to nie je možné dosiahnuť, paket je smerovaný na alternatívne AWG výstupy, alebo ak je potrebné na dlhšie oneskorovacie linky.<br />    Ak paket s vyššou prioritou požaduje rovnaký výstup ako paket vo vyrovnávacej pamäti, tak ten vo vyrovnávacej pamäti je opätovne presmerovaný na spätnoväzobnú oneskorovaciu sluÄku a paket s vyššou prioritou je prepnutý na výstup. <br />    Táto architektúra je urÄená pre jednu vlnovú dĺžku na vstupe a výstupe, ale pokiaľ je doplnená aj o vlnovodĺžkové multiplexory/demltiplexory a obsahuje viacero rovín, umožňuje pracovať aj s WDM vstupom/výstupom.<br />    Výhodou WASPNET architektúry je možnosť prioritného smerovania, jednoduchšie prepájanie, odstránenie tlmenia a presluchov v bufferovaní dát, nevýhodou môže byť väÄšia veľkosť AWG poľa.</p>\r\n<h3>Prepínanie paketov s premenlivou dĺžkou<br /></h3>\r\n<p><br />Pri návrhu optických prepínaÄov, ktoré umožňujú prepínať pakety s rôznou dĺžkou treba dodržiavať nasledovné zásady:<br />Na vstupoch sú povolené asynchrónne operácie, už nie je potrebné synchronizovať vstupy s Äasovými slotmi, ako to bolo v prepínaÄoch s paketmi konštantnej dĺžky.Ak najnižší dovolený prírastok oneskorenia je menší než najmenšia veľkosť paketu, pakety môžu byť radené pomocou FIFO algoritmu na odpovedajúce výstupy. V opaÄnom prípade je možné použiť tzv. prázdnu výplň (void filling). Jedná sa o medzery, ktoré sa vkladajú medzi susedné pakety na danom výstupe.<br />Použitie viacnásobných stupňov s vyrovnávacími pamäťami limituje rýchlosť prepínania v porovnaní s jediným stupňom s veľmi veľkým poÄtom oneskorovacích Älánkov (SLOB - switch with large optical buffers). SLOB obsahuje kaskádu existujúcich optických prepínaÄov (rovnakých ako KEOPS prepínaÄ) a každý zo stupňov má svoje vlastné oneskorovacie linky pre riešenie kolízií paketov. Dĺžka oneskorovacích liniek v každom stupni sa zvyšuje exponenciálne (v rámci štruktúry zľava do prava), kým poÄet stupňov sa zvyšuje s logaritmom veľkosti vyrovnávacej pamäte. Tým SLOB dokáže emulovať prepínaÄ s extrémne veľkými vyrovnávacími pamäťami.<br /><br />    Jedno z možných riešení optického prepínaÄa pre pakety s premenlivou dĺžkou je nasledujúcom obrázku.</p>\r\n<p><img src="schemy/prepinac.gif" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>Obsahuje S stupňov (0 až S-1). Každý zo stupňov má rôzny poÄet vstupov a výstupov:<br />stupeň 0: N vstupov a D výstupov<br />stupeň S-1: D vstupov a N výstupov <br />všetky ostatné stupne: D vstupov a D výstupov <br /><br />kde N je poÄet vstupov a výstupov samotného prepínaÄa a D je poÄet oneskorovacích liniek a liniek pripojených na nasledujúce stupne. <br /><br />    Stupne sú navzájom medzi sebou prepojené pomocou oneskorovacích liniek. Každá z liniek je schopná prenášať WDM pakety. Oneskorovacie linky majú za úlohu podržať paket vstupujúci do daného stupňa spojovacieho poľa po dobu potrebnú na analýzu hlaviÄky a nastavenie vhodnej cesty v poli. Paket, ktorý vstupuje do konkrétneho stupňa, môže tento stupeň opustiť z iného výstupu a na inej vlnovej dĺžke. Je to vlastne prepájacie pole s vlnovodĺžkovou konverziou. Celkový poÄet vlnovodĺžkových kanálov medzi susednými stupňami musí byť prinajmenšom taký veľký, ako poÄet vstupujúcich a vystupujúcich kanálov, aby sa predišlo zahlteniu.</p>', '<l', 1),
(74, 3, 67, 6, '2008-10-30 23:24:24', 1, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'MAN siete – najperspektívnejša oblasť nasadenia OPS', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nBudúce MAN siete sa budú vyznaÄovať vysokým stupňom dynamickosti,\r\nnakoľko budú zložené z množstva rozliÄných užívateľov s odlišnými\r\npožiadavkami na služby. Napríklad, podnikoví klienti budú požadovať\r\nprevádzku založenú na širokopásmovom IP spojení ich hlavných poboÄiek,\r\nfinanÄné inštitúcie budú pravdepodobne žiadať spoľahlivé\r\nspojovo-orientované spojenie. Kampusové siete a lokálne siete\r\nposkytovateľov internetových služieb budú generovať IP prevádzku\r\npozostávajúcu predovšetkým z Web-ovej prevádzky, a preto budú požadovať\r\nspojenie založené na slabej garancii QoS (služby najlepšej ponuky). Z\r\ntejto charakteristiky budúcich sietí vyplýva potreba prepájania rôznych\r\ndátových tokov a poskytovania rôzne kvalitných dátových služieb. Pritom\r\nnároÄnosť na prevádzkovú kapacitu v sieti by bola závislá nielen od\r\npriestorového rozloženia zákazníkov, ale aj od doby prevádzky (v\r\npriemyselných a obchodných štvrtiach by bola silná prevádzka cez\r\npracovnú dobu, v bytových štvrtiach po pracovnej dobe). <br />\r\nNa základe vyššie uvedenej charakteristiky je OPS, vÄaka svojej\r\nschopnosti efektívne využívať zdroje a vysokej prenosovej rýchlosti,\r\nideálnym riešením pre MAN siete. Tu ale naviac od problému smerovania a\r\nprepájania dát vo vnútri homogénnej siete, treba riešiť aj problém\r\nagregácie a konverzie dátových tokov na vstupných a výstupných\r\nrozhraniach siete.</p>\r\n<h3>\r\nKlientské rozhranie</h3>\r\n<p>\r\nKlientske rozhranie realizuje pripojenie prístupových sietí do MAN\r\nsiete. Znázornené je na nasledujúcom obrázku.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/klient.png" border="0" alt="Klientsk� strana OPS uzlu" title="Klientsk� strana OPS uzlu" /></p>\r\n<p>\r\n   \r\nKlientské rozhranie by malo byť schopné realizovať požiadavky na\r\nspojenie a pridelenie vlnovej dĺžky, spracovávať prevádzku na 2 alebo 3\r\nvrstve OSI modelu, založenú na protokoloch ako IP, SONET, ATM.\r\nNapríklad v prípade IP paketov by sa rozhranie najprv pozrelo na\r\nhlaviÄku IP paketu, podľa nej by potom zo smerovacej tabuľky priradilo\r\npaketu optickú hlaviÄku a odoslalo takýto paket k Äalšiemu OPS uzlu.\r\nAby sa využila kapacita OPS prepínania, malo byť toto rozhranie\r\nzaložené na princípe LSR smerovaÄa a schopné spracovávať prevádzku\r\nrýchlosťou približujúcou sa prenosovej rýchlosti na optických linkách. </p>\r\n<h3>\r\nRozhranie MAN - WAN</h3>\r\n<p>\r\nNa strane pripojenia k WAN sieti (obr. Ä. 2) , sú dve možnosti, ako\r\nposielať pakety z OPS MAN siete do chrbticovej WAN:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\r\nPreviesť konverziu do elektrickej podoby, preÄítať smerovaciu\r\ninformáciu z 2 alebo 3 vrstvy a podľa nej smerovať paket už opäť v\r\noptickej podobe na vytvorenú optickú cestu cez WAN sieť.</li>\r\n<li>\r\nVyužiť uchovávanie návestí (label stacking) na doruÄenie paketov k\r\npožadovanému OPS uzlu alebo LSR (label switched router) smerovaÄu na\r\ndruhej strane WAN siete. V tomto prípade bude potrebné, aby sa návestná\r\ninformácia z rozliÄných sieťových segmentov prešírila celou prenosovou\r\ncestou poÄas LSP (label switched path) nastavovacej periódy. Pritom sa\r\nv chrbticových sieťach uvažuje o nasadení GMPLS protokolu, v ktorom by\r\nsa návestná informácia prenášala v podobe špecifickej vlnovej dĺžky.</li>\r\n</ul>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/rozhranie.png" border="0" alt="Opticko-elektricko-optick� rozhranie MAN a WAN siete" title="Opticko-elektricko-optick� rozhranie MAN a WAN siete" /></p>', '<l', 1),
(75, 3, 67, 7, '2008-10-30 23:25:19', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Perspektívy rozšírenia optického paketového prepájania', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nĎalší vývoj chrbticovej siete je založený na rozvoji IP vrstvy, ktorá bude \r\npracovať predovšetkým na vrchole optickej okruhovo orientovanej siete. Na to, \r\naby sa súÄasne popri tomto trende presadilo aj OPS, bude potrebné realizovať \r\nešte množstvo technologických vylepšení, nakoľko väÄšina, pre OPS nevyhnutných \r\ntechnológii, je stále v štádiu výskumu a testovania v laboratórnych podmienkach.\r</p>\r\n<p>\r\n   \r\nDruhou podmienkou rozšírenia je predpoklad vhodného rozvoja sietí, od ktorého sa \r\nodvíja presvedÄenie investorov o opodstatnenosti investícii venovaných výskumu \r\nzariadení podporujúcich OPS. Podľa súÄasných odhadov je OPS technológia reálna o \r\n5 až 10 rokov, ale ani tento odhad nie je veľmi spoľahlivý. Rozvoj OPS by mal \r\nbyť spojený spolu s rozvojom OXC (optical cross-connect) vrstvy. Šance na jej \r\nrast sú po obnove upadnutého telekomunikaÄného trhu relatívne vysoké. NajväÄšími \r\nobmedzeniami OPS sú hlavne malá prepájacia granularita a problematické optické \r\nÄítanie a zapisovanie do hlaviÄky paketu. Aj to je dôvod, preÄo sa stále väÄší \r\nvýznam pripisuje technológii optického burstového prepájania (OBS), ktorá \r\npredstavuje kompromis v tejto oblasti (spracúva sa len hlaviÄka burstu, ktorá je \r\nspoloÄná pre viacero paketov a preto postaÄuje na dosiahnutie požadovanej \r\nrýchlosti aj elektronické spracovanie, znižuje sa nároÄnosť synchronizácie a \r\nkontroly paketov). </p>\r\n<p>\r\n   \r\nTreťou podmienkou rozšírenia OPS sietí je presvedÄenie investorov o skutoÄnej \r\npotrebe paketovo založeného riešenia optického prepájania, nakoľko v súÄasnosti, \r\npoprední výrobcovia sieťových komponentov nejavia výraznejší záujem o takéto \r\nriešenia. Potrebným impulzom na prehĺbenie záujmu by mohlo byť prekonanie \r\ntechnologických bariér, prísľub návratnosti investícii, pokraÄujúci rozvoj \r\nInternetu, prípadne obnova telekomunikaÄného trhu.</p>', '<l', 1),
(76, 3, 0, 7, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Fotonické slotové smerovanie', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nV chrbticových sieťach je vysoká úroveň prevádzky riadená v zmysle riešení \r\nzaložených na prepínaní optických okruhov – prístup založený na vlnovodĺžkovom \r\nsmerovaní. V prístupových a MAN sieťach, kde je naopak redukovaná úroveň \r\nprevádzky, je tento prístup neefektívny. V týchto sieťach je vhodnejšie použitie \r\njemnej a viac dynamickej alokácie šírky pásma pri paketovo-prekladanom (packet-interleaved) \r\noptickom Äasovo delenom multiplexe (OTDM – optical time-division multiplexing). \r\nJedným z riešení OTDM je fotonické slotové smerovanie (PSR – photonic slot \r\nrouting), ktoré poskytuje finanÄne efektívne riešenie pri nasadení \r\ncelo-optických sietí s využitím dnes využívanej technológie. </p>', '<l', 1),
(77, 3, 76, 1, '2008-10-30 23:26:29', 1, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Existujúce technológie pre optické prepínanie', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nTechnológia vlnovodĺžkového multiplexu (WDM – wavelength division multiplexing) \r\nposkytuje praktický spôsob využitia šírky pásma pri prenose optickými vláknami, \r\npri ktorom je celá šírka pásma rozdelená do separátnych kanálov. Každý kanál \r\npracuje s rozdielnou vlnovou dĺžkou, ktorého prenosová rýchlosť je kompatibilná \r\ns rýchlosťou dostupnej elektroniky. Okrem vysokej prenosovej kapacity (rádovo \r\nTbit/s) a extrémne nízkej bitovej chybovosti BER (10-12 – 10-16) celo-optické \r\nsiete poskytujú transparentnosť, ktorá umožňuje analógový aj digitálny prenos s \r\nrôznymi formátmi, prenosovými rýchlosťami a QoS v rovnakej sieti. <br />\r\n   \r\nSpomedzi existujúcich celo-optických sieťových prístupov umožňuje OTDM s \r\npaketovým prekladaním jemnú a flexibilnú granularitu šírky pásma. Štatistické \r\nOTDM, známe ako optické paketové prepínanie (OPS – optical packet switching), \r\nokrem toho poskytuje okamžitú realokáciu sieťových prostriedkov, aby sa \r\nprispôsobila náhlym zmenám prevádzky. Typický uzol OPS má schopnosť nezávisle \r\nprepínať pakety na individuálne vlnovodĺžkové kanály, preto sa oznaÄujú ako uzly \r\nIWS (individual wavelength switching). Uzly IWS vyžadujú „wavelength-sensitive“ \r\nzariadenia, teda zariadenia, ktorých efekt na signál je závislý od vlnovej dĺžky \r\nsignálu.</p>\r\n<p>\r\nRožšírenie sietí založených na optickom paketovom prepínaní však komplikujú dve \r\nskutoÄnosti: </p>\r\n<p>\r\n1. KeÄže optická technológia je stále na zaÄiatku etapy vývoja, spracovanie na \r\noptickej úrovni ešte nie je prepracovaná alternatíva k elektronickému \r\nspracovaniu hlaviÄky paketu. Preto v prvých verziách budú uzly IWS vyžadovať \r\ndetekciu a spracovanie hlaviÄky paketu elektronickým spôsobom, Äo vytvára réžiu \r\npre elektronické riadenie uzla, ktoré musí individuálne spracovať každú hlaviÄku \r\npaketu.</p>\r\n<p>\r\n2. Aj keÄ je WDM prepracovaná technológia, hardware vyžadovaný pre efektívne \r\npaketové prepínanie je ťažkopádny, pretože jednotlivé vlnové dĺžky musia byť \r\ndemultiplexované a multiplexované v IWS uzle a každá vlnová dĺžka musí byť \r\nindividuálne prepínaná príslušným hardwarom a riadiacou elektronikou.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nTakéto riešenie je finanÄne nároÄné, nakoľko vyžaduje veľký poÄet diskrétnych (neintegrovateľných) \r\nzariadení spojených do jedného celku a optické zosilňovaÄe na kompenzáciu strát \r\npochádzajúcich z týchto zariadení a ich vzájomných prepojení. Z toho vyplýva \r\nskutoÄnosť, že prvotné IWS uzly budú finanÄne nákladné a cenovo prijateľné v \r\nchrbticových sieťach, kde milióny používateľov zdieľajú šírku pásma a vysoké \r\nnáklady. V prístupových a MAN sieťach však takéto riešenie nie je finanÄne \r\nefektívne.</p>', '<l', 1),
(78, 3, 76, 2, '2008-10-30 23:27:49', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Fotonické slotové smerovanie', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nPosledný prístup, nazvaný fotonické slotové smerovanie (PSR), má\r\npotenciál obísť spomenuté technologické obmedzenia a prispieť k\r\nrožšíreniu finanÄne efektívnych technológií založených na OTDM a OPS s\r\nvyužitím dnes dostupných optických a elektronických technológiach.\r\nFotonické slotové smerovanie je prístup k WDM založenom na Äasových\r\nslotoch, kde informaÄné toky na rozdielnych vlnovodĺžkových kanáloch sú\r\norganizované tak, aby vytvorili Äasové sloty, kde sú usporiadané všetky\r\nvlnovodĺžkové kanály (tvoria tzv. fotonické sloty). Fotonické sloty sú\r\npovažované ako nedeliteľné entity a sú prepínané ako jednotlivé\r\nvlnovodĺžkovo-transparentné jednotky pri prechode sieťou. Siete\r\nzaložené na fotonickom slotovom smerovaní tak môžu spracovať\r\n„wavelenth-sensitive“ dátové toky s použitím „wavelenth-insensitive“\r\nrýchlych optických prepínaÄov založených na súÄasných technológiach.\r\nVýsledkom je presunutie technologických problémov na problém nájdenia\r\nefektívneho riešenia organizácie informaÄných tokov do formy\r\nfotonických slotov.<br />\r\n   \r\nV protiklade s vlnovodĺžkovým spracovaním v IWS uzle riešenie, ktoré\r\nspoÄíva v slotovom spracovaní v PSR uzle, zmierňuje réžiu kladenú na\r\nelektronické riadenie o faktor rovný poÄtu vlnových dĺžok. Ďalšou\r\nzaujímavou vlastnosťou fotonického slotového smerovania je\r\nrožšíriteľnosť na IWS technológiu, Äiže uzly PSR a IWS môžu byť\r\nnavrhované s ohľadom na plnú kompatibilitu. Postupne môžu byť\r\njednotlivé Äasti PSR uzlov nahradzované IWS uzlami kvôli zlepšeniu\r\nsieťovej výkonnosti s ohľadom na rastúcu sieťovú prevádzku.</p>\r\n<h2>\r\nKoncepcia fotonického optického smerovania</h2>\r\n<p>Koncepcia fotonického optického smerovania bola navrhnutá s ohľadom\r\nna nasadenie optického paketového prepínania vo WDM sieťach bez toho,\r\naby vyžadovali zložité „wavelength-sensitive“ zariadení. Ako je\r\nnaznaÄené na obr. Ä. 1, PSR sieť pozostáva z PSR uzlov prepojených\r\noptickými vláknami. V sieti je diskrétny Äas rozdelený na Äasové sloty\r\nrovnakej dĺžky. Časový slot sa môže prispôsobiť na prenos jedného\r\npaketu konštantnej dĺžky pre každú vlnovú dĺžku. Sloty sú\r\nsynchronizované pre všetky vlnové dĺžky, aby vytvorili skupinu\r\nusporiadaných paketov, t.j fotonických slotov, ktoré sa šíria optickým\r\nvláknom ako</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/psr_siet.png" border="0" alt="PSR siet pozost�vaj�ca z PSR uzlov" title="PSR siet pozost�vaj�ca z PSR uzlov" /></p>\r\n<p>\r\njeden celok. Funkcia uzla PSR je smerovať každý fotonický slot ako\r\nnedeliteľnú informaÄnú jednotku cez sieť.<br />\r\n   \r\nKlúÄový komponent PSR uzla je neblokujúci priestorový fotonický\r\nprepínaÄ riadený elektronickou logikou pre každý slot. Ukladanie slotov\r\ndo vyrovnávacích pamätí nie je potrebné, avšak môže zlepšiť výkonnosť\r\nuzla. PSR uzol A, znázornený na obr. 1, reprezentuje najjednoduchší\r\nprípad PSR uzla. Prichádzajúce fotonické sloty sú detekované PSR uzlom\r\na individuálne smerované cez uzol, priÄom je vyžadovaná signalizácia na\r\nurÄenie slotu a jeho cieľa. Fotonické sloty, ktoré opúšťajú uzol v\r\nrovnakom Äase, musia vybrať rozdielny výstupný port, aby sa vyhli\r\nzahlteniu výstupu. Pakety prenášané v jednom fotonickom slote teda\r\nmusia prejsť sieťou po rovnakej ceste. Tento fakt vyžaduje, aby\r\nriadiaci protokol v sieti usporiadal pakety do fotonických slotov tak,\r\naby všetky pakety prenášané v jednom slote použili rovnakú cieľovú\r\nadresu.</p>\r\n<p>\r\nPSR uzol A môže byť modifikovaný tak, aby sa ÄiastoÄne zmiernili\r\nspomenuté obmedzenia pridaním dvoch Äalších funkcií, ktoré navyžadujú\r\n„wavelength-sensitive“ zariadenia. Sú to nasledovné funkcie:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\r\nZluÄovanie slotov (PSR uzol B na obr. 1): Sloty, ktoré súÄasne\r\nprichádzajú na vstupné porty môžu byť prepínané na rovnaký výstupný\r\nport, teda prekrývajúce sa sloty vytvoria nový slot, ktorý opustí uzol.\r\nTáto operácia je prípustná len v prípade, keÄ zluÄované sloty sú\r\nkompatibilné, teda nenesú pakety na rovnakej vlnovej dĺžke. Táto\r\nfunkcia umožňuje paketom prichádzajúcim z rozdielnych vstupných portov,\r\naby boli smerované na spoloÄný cieľ. </li>\r\n<li>Kopírovanie slotov (PSR uzol C na obr. 1): Slot prichádzajúci na\r\nvstupný port je duplikovaný a prepínaný na dva alebo viacero výstupných\r\nportov. Táto funkcia umožňuje paketom, aby boli prenášané spoloÄne, aj\r\nkeÄ nemajú rovnaký cieľ. </li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\n   \r\nFunkcie pre zluÄovanie a kopírovanie slotov zlepšujú využitie\r\nfotonických slotov aj v prípade nerovnomernej prevádzky. Doteraztieto\r\nfunkcie vyžadovali použitie pasívnych väzobných blokov a splitterov\r\n(t.j. len „wavelength-insensitive“ zariadení ).</p>', '<l', 1),
(79, 3, 76, 3, '2008-10-30 23:28:58', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Výhody a obmedzenia PSR sietí', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nKvôli relatívne jednoduchej architektúre môže byť PSR uzol vybudovaný s použitím \r\nniekoľkých optických zariadení založených na osvedÄených technológiach. \r\nHardwarová a riadiaca zložitosť PSR uzlov nie je závislá od poÄtu vlnových \r\ndĺžok, pokiaľ vybrané vlnové dĺžky spadajú do frekvenÄného pásma optického \r\nhardwaru. Kapacitné rožšírenie siete je preto možné pridaním Äalšich vlnových \r\ndĺžok (t.j. redukovaním odstupu medzi jednotlivými vlnovými dĺžkami), nie je \r\npotrebný žiadny upgrade hardwaru ani riadenia PSR uzla. Teda sieť využívajúca \r\n100 vlnových dĺžok je riadená použitím tej istej riadiacej logiky ako sieť \r\nvyužívajúca jednu vlnovú dĺžku. KeÄže vlnové dĺžky v PSR uzle nie sú separované, \r\npresluch medzi susednými vlnovými dĺžkami sa tu nevyskytuje. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nVýhody poskytované fotonickým slotovým smerovaním majú niekoľko obmedzení. \r\nFotonické slotové smerovanie vyžaduje, aby sloty prichádzali do PSR uzlu \r\nsynchronizované a pakety v slote boli usporiadané s požadovanou toleranciou. \r\nJeden spôsob, ako dosiahnuť slotovú synchronizáciu, je požiadavka, aby dĺžka \r\nkaždého optického vlákna bola celoÄíselný násobok veľkosti fotonického slotu. \r\nDĺžky vlákien sa môžu prispôsobiť zapojením elementov s premenlivým oneskorením \r\nna vstupné porty každého uzla a Äasová synchronizácia sa dá zabezpeÄiť použitím \r\nsynchronizaÄnej metódy založenej na princípe master-slave. Disperzia, ktorá \r\nzapríÄiňuje dilatáciu (roztiahnutie) fotonického slotu pri prenose cez dlhší \r\núsek optického vlákna, môže byť kompenzovaná vložením Äasovej ochrany medzi \r\nnasledujúcimi slotmi, následkom Äoho však je redukované využitie šírky pásma. \r\nMaximálne dĺžka medzi jednotlivými uzlami PSR siete je preto limitovaná na \r\nniekoľko sto kilometrov, Äo je postaÄujúce pre prístupové a MAN siete. \r\nAlternatívne môže byť navrhnutý prenosový systém s nulovou disperziou s použitím \r\nvlákien s nenulovou disperziou na prekrytie vzdialeností v kombinácii so \r\nsekciami tvorenými vláknami kompenzujúcimi disperziu rozmiestnenými v \r\nprepínacích uzloch a linkovými zosilňovaÄmi.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nNa periférii siete je potrebné dodatoÄné spracovanie, pri ktorom pakety musia \r\nbyť utriedené pre prenos v špecifickom fotonickom slote. Na vstupných portov PSR \r\nuzlov sa vyžaduje zaradenie oneskorovacích liniek, aby oneskorili prichádzajúce \r\nsloty, a tak poskytli riadiacej elektronike dostatoÄný Äas na výber paketu, \r\nktorý bude prenášaný v danom slote. KeÄže pakety prenášané vo fotonickom slote \r\nsa môžu dostať do neželaného cieľa, na vyšších elektronických vrstvách musí byť \r\nzabezpeÄený bezpeÄnostný mechanizmus, podobný iným známym protokolom, napr. v \r\nEthernete, Fiber Distributed Data Interface (FDDI). Existujú aj riešenia priamo \r\nna optickej vrstve, vyžadujú však prídavné optické komponenty. </p>\r\n<p>\r\n   \r\nŠkálovateľnosť PSR sietí je limitovaná niekoľkými faktormi, ktoré zahŕňajú \r\nzískanie a udržiavanie slotovej synchronizácie, limitovanú degradáciu optického \r\nsignálu, limitovanú zložitosť riadenia prenosu a garancia postaÄujúcej sieťovej \r\npriepustnosti. VäÄšie veľkosti siete možno dosiahnuť prepojením viacerých PSR \r\npodsietí, ktorých veľkosť je akceptovateľná s ohľadom na spomenuté limitujúce \r\nfaktory. Prepojenia medzi jednotlivými PSR subsieťami sa realizujú pomocou \r\nelektronických uzlov, ktoré izolujú každú PSR podsieť od ostatných podsietí.</p>', '<l', 1),
(80, 3, 76, 4, '2008-10-30 23:30:34', 1, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Aplikácie PSR v prístupových sieťach s pravidelnou topológiou', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nMožnosti optického paketového prepínania vo WDM prístupových sieťach\r\nzaložených na princípe „broadcast-and-select“ sú obmedzené niektorými\r\nvlastnosťami. Kvôli koneÄnému poÄtu dostupných vlnových dĺžok a\r\ncharakteru siete tento prístup limituje maximálny poÄet uzlov, ktoré\r\nmôžu byť prepojené.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nPremostenie viacerých podsietí je riešenie, ktoré poskytuje\r\nškálovateľnosť v prístupových a LAN sieťach, modularitu, bezpeÄnosť a\r\nzvýšenú sieťovú kapacitu. Existuje niekoľko spôsobov prepojenia. Prvým\r\nz nich je hierarchický prístup, kde chrbticový jednosmerný okruh\r\nprepája niekoľko subsietí alebo sieťových segmentov (obr. 1a).\r\nFotonické sloty sú zaplnené poÄas šírenia segmentom tak, že cieľový\r\nsegment pre všetky pakety umiestnené v slote je identický. Každý\r\nsegment je pripojený k chrbticovému okruhu cez PSR most (PSR bridge).\r\nVýsledná sieť poskytujé celo-optické paketové prepínanie medzi každou\r\ndvojicou uzlov v sieti. Táto architektúra pozostáva z priestorových\r\nprepínaÄov 2 ´ 2 a z elektroniky na riadenie prepínaÄov. Základná\r\narchitektúra môže byť rožšírená tak, aby prepojila segment s\r\nchrbticovým multivláknovým okruhom, ktorý poskytuje zvýšenú kapacitu\r\nchrbticovej siete (obr. 1b), prípadne umožňuje optické bufferovanie\r\n(použitie vyrovnávacích pamätí) pre riadenie zahltenia výstupu, napr.\r\njednotky SDL (switched delay line) (obr. 1c). Sú možné nasledujúce dve\r\nrealizácie: Zbernicové segmenty s fixným multiplexovaním cieľov\r\njednotlivých slotov, prípadne okruhové segmenty so štatistickým\r\nmultiplexovaním cieľov jednotlivých slotov. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/premostenia.png" border="0" alt="Sp�soby premostenia PSR podsiet�" title="Sp�soby premostenia PSR podsiet�" /></p>', '<l', 1),
(81, 3, 76, 5, '2008-10-30 23:31:44', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Aplikácie PSR v metropolitných sieťach s nepravidelnou topológiou', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nV tomto prípade sa uvažujú siete s topológiou, kde uzly sú prepojené \r\nprostredníctvom optických liniek bez žiadnych obmedzení na topologické \r\nrozloženie alebo stupeň siete. KľúÄový komponent pre takúto topológiu je PSR \r\nprepínaÄ (PSR switch).</p>\r\n<p>\r\nPSR prepínaÄ o veľkosti N ´ N umožňuje prepínanie fotonických slotov \r\nprichádzajúcich na ľubovoľný z N vstupných portov na ľubovoľný z N výstupných \r\nportov. Príklad realizácie PSR prepínaÄa je centrálny prepínaÄ, ktorý je \r\nzostavený z N ´ N reverznej Banyan siete, ktorá pozostáva zo širokopásmových \r\noptických prepínaÄov veľkosti 2 ´ 2. Navyše okrem priestorového prepínania \r\numožňuje PSR prepínaÄ veľkosti N ´ N prepnúť fotonické sloty na ľubovoľnú \r\nskupinu výstupných portov (kopírovanie slotov). KeÄ sú prichádzajúce fotonické \r\nsloty prepínané súÄasne na rovnaký výstupný port, sú združované tak, aby \r\nvytvorili jeden výstupný slot (zluÄovanie slotov). PSR prepínaÄe možno \r\nrealizovať buÄ na základe fixného slotového multiplexovania, prípadne na základe \r\nštatistického slotového multiplexovania.</p>', '<l', 1),
(82, 3, 0, 8, '2009-01-17 13:59:00', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Optické zhlukové prepínanie pre rozlišovanie služby v Äalšej generácii optického internetu', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nV snahe eliminovania elektrických dier v optických sieťach sú nové optické \r\nprepínaÄe a smerovaÄe založené na technológii úplného optického prepínania.<br />\r\n   \r\nObrovský nárast internetovej prevádzky poskytuje obrovskú stimuláciu na rozvoj \r\nširokého pásma optických sietí, ktoré môžu dramaticky zvýšiť prenosové kapacity \r\nvÄaka výhodám vo vlnovo dĺžkovom multiplexovaní. Na druhej strane treba \r\npoznamenať, že ak informácie budú v uzloch spracovávané naÄalej v elektronickej \r\npodobe, tak celkový nárast prenosovej rýchlosti nebude až tak rapídny, lebo \r\nrýchlosť spracovávania informácií v elektrickej podobe je oveľa menšia ako v \r\noptickej podobe. Z toho vyplýva, že je úplne prirodzené, že sa hľadajú cesty na \r\nvytvorenie novej generácie informaÄnej infraštruktúry, ktorá bude schopná \r\nprenášať IP pakety cez optickú vrstvu bez potreby O/E/O konverzie. Z tohoto \r\ndôvodu sa vytvára snaha na vytvorenie technológií, ktoré by boli schopné \r\neliminovať O/E/O konverziu. Tieto technológie musia byť schopné rýchlo \r\nposkytovať zdroje, prenášať asynchrónne signály a poskytovať vysoký stupeň \r\nzdieľania zdrojov pre efektívne využívanie prenosových ciest. Pritom by nemali \r\nvyžadovať žiadne vyrovnávacie pamäte vo WDM vrstve, pretože v súÄasnosti nie sú \r\nznáme žiadne formy optických pamätí založených na princípe náhodného prístupu do \r\npamäte (RAM). Z toho dôvodu akékoľvek optické prenosové metódy sa musia \r\nvyvarovať použitiu vyrovnávacím pamätiam tak ako je to len možné.<br />\r\n   \r\nĎalšou problematikou je ako zabezpeÄiť kvalitu služieb (QoS) v Äalšej generácii \r\noptického internetu. Treba zabezpeÄiť, aby aplikácie pracujúce v reálnom Äase \r\nmali zabezpeÄený vysoký stupeň QoS. Existujúce schémy na riadenie kvality \r\nslužieb (alebo plánovacie algoritmy) využívajú vyrovnávacie pamäte na \r\ndosiahnutie diferencovania služieb. KeÄže ako sme spomenuli, optické RAM pamäte \r\nnie sú v súÄasnosti dostupné. To spôsobuje, že nemôžeme aplikovať žiadne \r\nexistujúce schémy QoS v optickej WDM vrstve.<br />\r\n   \r\nOBS je spôsob zhlukovania viacerých IP paketov do jedného zhluku, ktorý je potom \r\nprenášaný bez nutnosti žiadneho ukladania do vyrovnávacej pamäti vo vnútorných \r\nuzloch pozdĺž prenosovej cesty. OBS je jedna z možností, ktoré dokážu prenášať \r\ninformácie v optickej podobe.</p>\r\n<h3>\r\nOptické zhlukové prepínanie</h3>\r\n<p>\r\nMomentálne sú dostupné tri prepínacie techniky v optických sieťach:</p>\r\n<ul>\r\n<li>vlnovo dĺžkové smerovanie </li>\r\n<li>optické paketové/bunkové prepínanie </li>\r\n<li>optické zhlukové prepínanie </li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\n   \r\nPri vlnovo dĺžkovom prepínanie je vytvorená optická cesta medzi zdrojovými \r\nuzlami (ingress nodes) a cieľovými uzlami (egress nodes) cez uzly, ktoré sú \r\nvybavené optickými WDM krížovými prepínaÄmi (alebo vlnovo dĺžkovými smerovaÄmi). \r\nPri tomto spôsobe prepínania je prichádzajúci signál zo vstupného portu okamžite \r\nprepnutý na výstupný port v každom smerovaÄi (prepínaÄi). Vlnovo dĺžkové \r\nsmerovanie je urÄitou formou prepájania okruhov. Je teda potrebné rezervovať \r\nobojsmerné optické prenosové cesty. To sa vykonáva poslaním kontrolného paketu, \r\nv ktorom zdrojový uzol žiada o rezervovanie prenosovej kapacity na danej linke. \r\nNásledne musí poÄkať na potvrdenie, a až po akceptovaní môže zaÄať samotný \r\nprenos informácií.</p>', '<l', 1),
(83, 3, 82, 1, '2008-10-30 23:42:06', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Bez nadpisu treba zistit', '<p>Jednou výhodou vlnovo dĺžkového smerovanie je, že nevyžaduje žiadnu optickú \r\nvyrovnávaciu pamäť (a ani O/E/O konverziu) v jednotlivých medziuzloch pozdĺž \r\nprenosovej cesty. Je to výhodná forma smerovania v súÄasnej dobe, lebo v \r\nsúÄasnosti dostupné technológie založené na opticko-mechanických, zvukovo \r\noptických alebo tepelno-optických princípoch sú príliš pomalé pre efektívne \r\npaketové prepínanie.<br />\r\nJedným z limitujúcim obmedzením vlnovo dĺžkového smerovanie je, že potrebuje \r\nrezervovať linky pozdĺž celej prenosovej cesty, Äo znamená, že pri zhlukovom \r\nprenose informácií (prenose IP paketov) nastáva nízke využitie prenosovej \r\nkapacity, pretože spojenie si môže rezervovať len celú šírku prenosového pásma a \r\nnemôžu ju zdieľať s inými spojeniami. V takomto prípade môže vzniknúť situácia, \r\nže nie je dostupný dostatoÄný poÄet volných optických ciest na vytvorenie \r\nvšetkých požadovaných spojení medzi uzlami. Vytvorenie a zrušenie prenosovej \r\ncesty môže trvať rádovo niekoľko desiatok milisekúnd. Za toto Äasové kvantum by \r\nsme boli schopný preniesť rádovo niekoľko MB informácií na vysoko rýchlostných \r\nlinkách. Z toho vyplýva, že dynamické vytváranie a rušenie optických spojení je \r\npri zhlukovom prenose veľmi neefektívne.<br />\r\n   \r\nV prípade, že by boli už dostupné technológie, ktoré by boli schopné prepínať \r\npakety v optickej forme, tak by sa využitie prenosových kapacít znaÄne zvýšili.<br />\r\n   \r\nPri optickom paketovom/bunkovom prepínaní sú dáta prenášané spolu s hlaviÄkou \r\nbez toho, aby bola predtým vytvorené prenosová cesta. Časový rozdiel medzi \r\npríchodom hlaviÄky a samotných dát je veľmi malý. Čas spracovania jednotlivých \r\nhlaviÄiek paketov pri smerovaní môže byť rozliÄná, takže riadenie smerovania v \r\nuzloch je komplikované, priÄom sa samozrejme musí zabezpeÄiť prísna Äasová \r\nsynchronizácia. Iný problém s paketovým prepínaním je, že veľkosť dátovej Äasti \r\npaketu (bunky) je zvyÄajne príliš malý na to, aby bol posielaný samostatne do \r\nvysoko rýchlostného prenosového kanála<br />\r\n   \r\nOBS kombinuje výhody kruhového a paketového prepínania, a pritom odstraňuje ich \r\nnajväÄšie nedostatky. OBS je založené na jednocestnom rezervaÄnom protokole. Pri \r\nOBS informácie nasledujú zodpovedajúci kontrolný paket bez Äakania na jeho \r\npotvrdenie. Výhodou toho je, že sa zabezpeÄí menšie oneskorenie medzi zdrojom a \r\ncieľom, ako u prepínaní okruhov. Aplikovanie na Äalšiu generáciu optického \r\ninternetu by vyzeralo asi nasledovne: vyslaný kontrolný paket by bol spracovaný \r\nv každom medziuzle. Každý uzol by po prijatí kontrolného paketu nastavil svoje \r\nWDM prepínaÄe. Zhluk informácií nasledujúci kontrolný paket by bol prenesený cez \r\nnastavené WDM prepínaÄe pozdĺž celej prenosovej cesty bez akéhokoľvek \r\nspracovania.<br />\r\n   \r\nOBS taktiež umožňuje integrovať IP cez WDM pomocou MPLS protokolu. Odvtedy, Äo \r\nMPLS dokáže oddeliť smerovanie dát od podporných funkcií riadenia prevádzky, hrá \r\nMPLS významnú úlohu v Äalšej generácii optického internetu. MPLS je využívané na \r\nkontrolu OBS WDM vrstvy. Je veľmi výhodné mať dve rozdielne vrstvy:</p>\r\n<ul>\r\n<li> samostatnú optickú WDM vrstvu</li>\r\n<li> samostatnú IP vrstvu</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nkaždú s jej vlastnými mechanizmami pre adresovanie, smerovania a poskytovanie \r\nzdrojov a pod. Kontrola smerovania a riadenie prevádzky môže byť vykonávané \r\nelektricky pomocou MPLS, ale samotné dáta už môžu byť smerované opticky.</p>', '<l', 1),
(84, 3, 82, 2, '2008-10-30 23:43:38', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'OBS protokol', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nOBS protokol je nazývaný Just-Enough-Time (JET) a pracuje tak ako\r\nznázornené na nasledujúcom obrázku. Zdrojový uzol vyšle kontrolný\r\npaket, ktorý je nasledovaný zhlukom dát, ktorý je oneskorený o urÄitý\r\nÄas (offset time). Tento Äas sa urÄí z predpokladaného oneskorenia,\r\nktorý kontrolný paket pravdepodobne dosiahne pozdĺž celej prenosovej\r\ncesty do cieľového uzla. Zhluk dát je uložený vo vyrovnávacej pamäti v\r\nzdrojovom uzle v elektrickej podobe. Po vyslaní je zhluk dát prenášaný\r\nlen v optickej podobe pozdĺž celej prenosovej cesty. Pretože zhluk dát\r\nje uložený vo zdroji nie sú potrebné žiadne oneskorovacie linky (FLD -\r\nFiber Delay Lines) v spojovacích uzloch. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/jet.jpg" border="0" alt="Princ�p Just-Enough-Time" title="Princ�p Just-Enough-Time" /></p>\r\n<p>\r\n   \r\nOBS môže dosiahnuť efektívne využitie šírky pásma použitím oneskoreného\r\nrezervovania (delayed reservation). Šírka pásma je rezervovaná pre\r\nzhluk dát od Äasu <em>ts</em> až po Äas <em>ts+l</em> kde l je dĺžka\r\nzhluku dát. Pokiaľ požadovaná šírka pásma nie je dostupná, zhluk dát je\r\nzablokovaný a uložený vo vyrovnávacej pamäti alebo bude zahodený,\r\npokiaľ nie je možné jeho uloženie do žiadnej vyrovnávacej pamäte.\r\nZahodený zhluk dát môže byť neskoršie znova prenesený.</p>', '<l', 1),
(85, 3, 82, 3, '2008-10-30 23:44:33', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Kvalita služieb – QoS (Quality of Services)', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nProblém kvality služieb sa najviac prejavuje pri vstupe do siete, kde sa viacero \r\ntokov spojuje do jedného zhluku tzv. „super paketu“. InformaÄné toky sa zhlukujú \r\npodľa svojich cieľových adries a parametrov požadovaných kvalít služieb. Z \r\ntohoto pohľadu je možné použiť len jednoduchý a stupňovitý manažment QoS vo WDM \r\nvrstve. Oveľa viac komplexné tvarovanie prevádzky a plánovanie QoS, ktoré \r\nvyžadujú veľký poÄet vyrovnávacích pamätí je možné dosiahnuť v IP vrstve.<br />\r\n\r\n   \r\n\r\nJedným z hlavným cieľom riadenia prevádzky je minimalizovanie preťaženia, ktoré \r\nmôže typicky nastať z dvoch dôvodov:</p>\r\n<ul>\r\n<li>sieťové zdroje nie sú schopné uspokojiť okamžitú vysokú prevádzku v sieti </li>\r\n<li>sieťové zdroje sú neefektívne využité nerovnomernou prevádzkou v sieti. </li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nRiešenie prvého typu preťaženia je možné pomocou Offset-time-based schémy QoS. \r\nTáto schéma kvality služieb definuje niekoľko prioritných skupín od 0 až po n. \r\nPrincíp spoÄíva v tom, že vyššia prioritná skupina dostane skorej požadovanú \r\nšírku prenosového pásma ako skupina s nižšou prioritou. Inak povedané, šírka \r\npásma v danom Äase je hierarchicky rozdelená od najvyššej priority až po \r\nnajnižšiu. Druhý spôsob preťaženia siete súvisí so smerovacími algoritmami a \r\nrozdeľovaním záťaže v sieti, ktorú pracujú nezávislé od QoS</p>', '<l', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(86, 3, 82, 4, '2008-10-30 23:45:57', 1, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Návesťové optické zhlukové prepínanie (LOBS) pre prenos IP cez vlnovodĺžkový multiplex (WDM)', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nNa nasledujúcom obrázku je porovnanie OPS a OBS uzla. Je tu znázornený\r\ntypickí OPS uzol s FDL na oneskorenie prichádzajúcich paketov, z dôvodu\r\npomalého spracovania hlaviÄky paketu (OEO konverzia) a takisto s FDL\r\npotrebnými na riešenie súbehu paketov vo vnútri prepínaÄa.</p>\r\n<p align="center">\r\n<a href="schemy/ops.jpg"><img src="schemy/t_ops.jpg" border="0" alt="Optick� paketov� prep�nanie, optick� zhlukov� prep�nanie OBS" title="Optick� paketov� prep�nanie, optick� zhlukov� prep�nanie OBS" /></a></p>\r\n<h3>\r\nOBS kombinuje viaceré výhody prepájania okruhov a prepájania paketov:</h3>\r\n<ul>\r\n<li>\r\npred vyslaním samotného zhluku sa vytvorí spojenie pomocou kontrolného\r\npaketu, ktorý nesie smerovaciu informáciu a je prenášaný na samostatnej\r\nvlnovej dĺžke\r</li>\r\n<li>\r\neliminujú sa požiadavky na použitie optických oneskorovacích liniek,\r\nktoré sú potrebné pri optickom paketovom prepínaní </li>\r\n<li>\r\nznižujú sa aj požiadavky na synchronizáciu, ktorá je veľmi dôležitá pri\r\npaketovom prepínaní </li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nOBS je jedným z riešení integrácie siete IP cez vlnovodĺžkový multiplex\r\n(wavelenght dividion multiplex - WDM), ktoré zvyšuje celkovú efektivitu\r\nsiete. OBS umožňuje pomocou MPLS protokolu rozšírenie na návesťové\r\noptické zhlukové prepínanie (labeled optical burst switching - LOBS).\r\nDá sa to dosiahnuť najmä pomocou IP/MPLS kontrolóra, ktorým sa doplní\r\nkaždý OBS uzol. PoÄas vytvárania LOBS spojenia sa kontorlný paket pošle\r\nako IP paket obsahujúci návestie ako Äasť svojej kontrolnej informácie\r\n– návesťovo prepínaná cesta (label switched path LSP).</p>', '<l', 1),
(87, 3, 82, 5, '2008-10-30 23:48:33', 2, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Rozdiely medzi zhlukový prepínaním a prepínaním okruhov a paketov', '<ul>\r\n<li>\r\n</li>\r\n</ul>\r\n<h3><strong>Rozdiely:</strong></h3>\r\n<p> </p>\r\n<ul>\r\n<li>OBS sa Äo sa týka nespojitosti pri prenose informácií nachádza niekde medzi \r\nprepínaním okruhov a prepínaním paketov (to sa týka základných jednotiek). </li>\r\n<li>Šírka pásma je rezervovaná v jednosmernom procese, to znamená, že zhluk dát \r\nmôže byť poslaný bez toho, aby bolo potrebné potvrdenie zostavenia cesty (ACK \r\nrámec). Na rozdiel od prepájania okruhov, kde je potrebný obojsmerný proces na \r\nzostavenie cesty (len vtedy môžu byť dáta vyslané).</li>\r\n<li>\r\nPri OBS prechádza zhluk dát cez uzol bez toho aby podliehal nejakému \r\nprocesingu alebo bol uložený do vyrovnávacej pamäte, na rozdiel od paketového \r\nprepínania, kde každý paket je uložený do vyrovnávacej pamäte a samostatne \r\nsmerovaný v každom uzle.</li>\r\n</ul>\r\n<h3>\r\nTechniky rezervácie pásma použité pri OBS</h3>\r\n<p>\r\n<em>IBT OBS\r</em></p>\r\n<p>\r\n   \r\nJedná sa o zhlukové prepínanie s koncový znakom v rámci pásma (in band \r\nterminator - IBT). kontrolná informácie je poslaná ako hlaviÄka kontrolného \r\npaketu. Po ňom nasleduje samotný zhluk dát, ktorý okrem iného obsahuje aj IBT na \r\nindikáciu konca zhluku. Používané pásmo sa rezervuje hneÄ ako je spracovaná \r\nkontrolná informácia a pásmo sa uvoľní bezprostredne potom ako je detekovaný IBT.<br />\r\n   \r\nRozdiel medzi IBT zhlukovým prepínaním a prepínaní správ je v to, že pri \r\nprepínaní správ sa správa uloží do vyrovnávacej pamäte v každom uzle predtým ako \r\nsa prepne, na rozdiel od IBT zhlukového prepínania, kde sa prvé bity zhluku už \r\nprepínajú na výstup, zatiaľ Äo ostatné bity ešte len prichádzajú do uzla. Táto \r\ntechnika je známa pod pojmom cut-through.</p>\r\n<p>\r\n\r\n<em>TAG OBS</em></p>\r\n<p>\r\n   \r\nSkratka TAG znamená tell &amp; go a je to optické zhlukové prepínanie, v ktorom sa v \r\npodstate jedná o rýchle prepájanie okruhov (fast circuit switching FCS). \r\nZdrojový uzol pošle kontrolný paket na rezerváciu pásma a bez toho aby sa Äakalo \r\nna potvrdenie o pridelení pásma (ACK) pre daný okruh sa posiela príslušný zhluk \r\ndát. Po vyslaní zhluku dát posiela zdrojový uzol paket na uvolnenie pásma (release \r\npaket). Iným spôsobom riešenia je automatické uvolňovanie pásma po uplynutí \r\nstanoveného Äasu (timeout period), pri ktorom sa neposiela uvoľňovací paket ale \r\nposiela sa paket na udržanie obvodu (refresh paket). Ak sa nevyšle tento paket, \r\npásmo bude automaticky uvoľnené, a môžu si ho rezervovať iné uzly.</p>\r\n<p>\r\n<em>\r\nRFD OBS</em></p>\r\n<p>\r\n   \r\nRFD OBS je založené na rezervácii pásma na pevne stanovený Äas (reserve a fixed \r\nduration). Pri tomto zhlukovom prepínaní je rezervácia pásma „close ended“ a v \r\nkaždom prepínaÄi je pásmo rezervované na Äas (trvanie) špecifikovaný každým \r\nkontrolným paketom. Tento spôsob prepínania nielen eliminuje réžiu spojenú so \r\nsignalizáciou ale zabezpeÄuje aj inteligentné alokovanie a dealokovanie pásma a \r\nvyrovnávacích pametí a takisto aj ich efektívnejšie využitie než ako je to pri \r\nIBT OBS a TAG OBS.\r<br />\r\npri vzájomných porovnaniach celkovo vychádza ako najefektívnejšie RFD OBS.</p>', '<l', 1),
(88, 3, 82, 6, '2008-10-30 23:49:14', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Vlastnosti a výhody OBS', '<h3></h3>\r\n<p>\r\nTabuľka zobrazuje porovnanie troch najpoužívanejších techník pri optickom \r\nprepínaní.</p>\r\n<div>\r\n  \r\n	  \r\n<table id="AutoNumber1" style="border-collapse: collapse; height: 116px;" border="1" width="90%" bordercolor="#111111">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td align="center">Druh optického prepínania</td>\r\n<td align="center">Využitie pásma</td>\r\n<td align="center">Oneskorenie –latencia (zahrnutý je aj proces inicializácie)</td>\r\n<td align="center">Zložitosť implementácie</td>\r\n<td align="center">Schopnosť prispôsobiť sa pri rôznom zaťažení</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td align="center">vlnová dĺžka (prepínanie okruhov)</td>\r\n<td align="center">nízke</td>\r\n<td align="center">vysoké</td>\r\n<td align="center">nízke</td>\r\n<td align="center">nízke</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td align="center">pakety / bunky (OPS)</td>\r\n<td align="center">vysoké</td>\r\n<td align="center">nízke</td>\r\n<td align="center">vysoké</td>\r\n<td align="center">vysoké</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td align="center">zhluky (OBS)</td>\r\n<td align="center">vysoké</td>\r\n<td align="center">nízke</td>\r\n<td align="center">stredná</td>\r\n<td align="center">vysoké</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</div>\r\n<p>\r\n   \r\nZ tabuľky je zrejmé, že cesta pri prepínaní okruhov je zostavená v obojsmernom \r\nprocese (nastavenia a potvrdenie). OBS dosahuje lepšie využitie pásma, pretože \r\nna rozdiel od prepínania okruhov umožňuje štatistické zdieľanie každej vlnovej \r\ndĺžky. Celkové trvanie zhluku dát od zdroja až po adresáta (end to end) je pri \r\nOBS kratšie ako pri prepínaní okruhov v tom prípade, ak použitý Äas ofsetu je \r\nomnoho kratší ako Äas potrebný na nastavenie vlnovodĺžkovej cesty pri sieťach so \r\nsmerovaním na základe vlnovej dĺžky.<br />\r\n   \r\nV porovnaní s OPS, kde má každý paket rovnakú dĺžku a obsahuje hlaviÄku, má OBS \r\nmenší procesing a kontrolu hlaviÄky, Äo súvisí s tým, že zhluky sú zväÄša dlhšie \r\nako pakety. S kontrolným paketom a jeho príslušným zhlukom sa ľahšie narába ako \r\ns paketmi, pretože požiadavky na spracovanie kontrolného paketu a jeho \r\nsynchronizácie so svojím zhlukom sú oveľa menšie ako pri OPS .<br />\r\n   \r\nNavyše pri RFD OBS je možné vo WDM vrstve špecifikovať rôzne druhy služieb pre \r\nrôzne triedy zhlukov a to aj bez použitia oneskorovacích liniek. (Pod pojmom \r\ntriedy zhlukov treba rozumieť jednotlivé priority.). Základnou ideou je použitie \r\nextra ofsetového Äasu (extra offset time EOT) pre zhluk na zabezpeÄenie vyššej \r\npriority. Je to kvôli tomu, že Äím je dlhší EOT je priradený k zhluku, tým \r\nväÄšiu šancu má kontrolný paket rezervovať pre seba a svoj zhluk príslušné \r\npásmo. Zhluk dát s dlhším EOT potom nebude blokovaný zhlukom, ktorý má kratší \r\nEOT. Treba poznamenať, že pri použití EOT na zabezpeÄenie priority môže vyústiť \r\nv koneÄnom dôsledku na vysoké oneskorenie medzi koncovými uzlami ako pri \r\nsamotnom paketovom prepínaní alebo pri zhlukovom prepínaní založenom na TAG \r\nalebo IBT. Štúdie však ukázali, že extra ofsetový Äas je potrebný použiť len pri \r\nveľmi malom množstve zhlukov a preto tento Äas bude mať takmer nulový vplyv na \r\noneskorenie pri prenose medzi koncovými uzlami.</p>\r\n<p>\r\n   \r\nNa koniec, keÄ kontrolný paket príde do uzla a zistí, že odchádzajúca (výstupná) \r\nlinka z daného uzla zlyhala, môže byť tento paket presmerovaný na inú výstupnú \r\nlinku, ktorá ešte nie je obsadená. Takáto situácia môže nastať vo viacerých \r\nuzloch, a výsledné oneskorenie je potom veľmi veľké. V takýchto prípadoch \r\nprichádza na rad MPLS.</p>', '<l', 1),
(89, 3, 82, 7, '2008-10-30 23:50:24', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Návesťové optické zhlukové prepínanie (labeled optical burst switching LOBS)', '<h3></h3>\r\n<p>\r\n   \r\nVýskumy v oblasti MPLS otvorili mnohé možnosti integrácie IP\r\ntransportných sietí a linkových vrstiev. MPLS vzniklo z IP/TAG\r\nprepínania, kde boli k IP paketom priradené návestia (tagy), ktoré\r\nzvyšovali rýchlosť smerovania v optických sieťach. V štandardných IP\r\nsieťach sa používajú protokoly založené na smerovaní v každom uzle\r\n(hop-by-hop) a teda vyžadovali znaÄne dlhú adresu. V MPLS sieťach musí\r\nbyť každý IP paket uzavretý do MPLS formátu, ktorý obsahuje svoju\r\nhlaviÄku. O MPLS je pojednávané v inej kapitole. Tu sa zameriame na\r\nrozdiely medzi MPLS a LOBS.<br />\r\n   \r\nV MPLS sú definované smerovacie triedy (forward equivalence classes -\r\nFECs) slúžiace na mapovanie IP adries na cesty prepájané pomocou\r\nnávestí (labeled switched path - LSP). Smerovanie pomocou LSPs može byť\r\ndefinované pomocou dvoch základných metód. Jedna je explicitné\r\nsmerovanie (explicit routing - ER), kde môžu byť špecifikované viaceré\r\npolitiky smerovania a prevádzky. Druhá je smerovanie po krokoch (hops)\r\ntak, ako je to pri IP smerovacích protokoloch. <br />\r\n   \r\nMPLS definuje tri základné operácie s návestiami na zabezpeÄenie LSP\r\nentít pri prechode cez sieť – push, pop a swap. Operácie push a pop sa\r\npoužívajú pre vkladanie a výber návestí do a zo zásobníka a môžu sa\r\npoužiť pre LSP na podporu virtuálnych ciest a virtuálnych spojení\r\npodobne ako je tomu v ATM. Operácia swap vymení prichádzajúce a\r\nodchádzajúce návestia. V MPlS každé návestie je reprezentované vlnovou\r\ndĺžkou, resp. každé LSP je vlnovodĺžková cesta.<br />\r\n   \r\nV každom LOBS uzle je možné vykonávať výmenu spomínaných návestí,\r\npretože každý uzol obsahuje OEO konverziu, kvôli spracovaniu\r\nkontrolného paketu, ktorý obsahuje návestie. V LOBS každý kontrolný\r\npaket podlieha procesingu, ktorý je však odlišný ako pri MPLS v\r\nelektronickom LSR. Napríklad spracovávané je nielen návestie nesené\r\nkontrolným paketom pre daný zhluk, ale takisto je spracovávaná aj\r\ninformácia o vlnovej dĺžke, na ktorej je daný zhluk prenášaný. Tiež sa\r\nspracováva aj informácia o Äase ofsetu, ktorý je medzi zhlukom a\r\nkontrolným paketom. Toto všetko sa zabezpeÄuje v LOBS uzle.<br />\r\n   \r\nV LOBS uzle, ktorý je schopný vlnovodĺžkovej konverzie, môže prísť\r\nzhluk na dvoch odlišných LSP, ktoré však majú rovnakú vlnovú dĺžku.\r\nTieto zhluky môžu splynúť do jednej LSP na rovnakej vlnovej dĺžke na\r\ntak dlho, kým nevznikne blokáda (použitie rovnakej vlnovej dĺžky v\r\nrovnakom Äase). Pokiaľ vznikne blokáda, jeden zo zhlukov je oneskorený\r\n(FDL). Ak oneskorenie nie je možné, musí sa zhluk presmerovať na\r\nalternatívny výstup (deflection routing – vychyľovacie smerovanie). </p>\r\n<p>\r\n   \r\nDva zhluky patriace rovnakéj LSP môžu byť vyslané pomocou dvoch rôznych\r\nvlnových dĺžok. Veľmi dôležité je, že zhluky patriace rozdielnym LSP,\r\nmôžu byť vkladané na rovnakej vlnovej dĺžke pripustením alokácie\r\nvlnovodĺžkového podpásma (subwavelength bandwidth) pre každý LSP.\r\nVysoký stupeň flexibility spolu s lepším využitím pásma je dôsledkom\r\nasociácie medzi vlnovou dĺžkou a návestím. Je to len jedna z mnohých\r\nvýhod štatistického multiplexovania zhlukov v LOBS.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/lobs.jpg" border="0" alt="Architekt�ra integr�cie IP cez WDM zalo�en� na LOBS (MPLS)" title="Architekt�ra integr�cie IP cez WDM zalo�en� na LOBS (MPLS)" /></p>', '<l', 1),
(90, 3, 82, 8, '2008-10-30 23:52:02', 0, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'ZabezpeÄenie cesty v LOBS', '<h3></h3>\r\n<p>\r\n   \r\nTak ako v MPLS a v MPlS, aj v LOBS môžu byť uzly klasifikované do dvoch\r\nskupín a to: jadro (core) a okraje(hranice) (edge). <br />\r\n   \r\nJadro v LOBS uzle zabezpeÄuje samotné prepínanie zhlukov. V tomto jadre\r\npríde zhluk na urÄitej vlnovej dĺžke na vstup a je prepnutý na niektorý\r\nvýstupný port (vlnovodĺžkový kanál). Toto je transparentná operácia, Äo\r\nsa týka užitoÄných dát, pretože zhluk nepodlieha žiadnemu procesingu.\r\nLOBS uzly sú v tomto smere rovnaké ako LSR uzly, ktoré vykonávajú\r\noperácie s návesťiami.<br />\r\n   \r\nHranice LOBS uzlov vykonávajú všetky návesťové operácie, preto aj sú\r\ndoplnené OEO funkÄnosťou podobne ako to je v rozhraní IP smerovaÄov.\r\nVeľmi dôležitou funkciou hraníc LOBS je skladanie zhlukov, práca so\r\nzásobníkom a LSP spájacie funkcie. PoÄas skladania zhlukov sú IP pakety\r\nzlúÄené do zhluku a je zostrojený aj zodpovedajúci kontrolný paket. Pri\r\nkonštrukcii tohto paketu je determinované aj korešpondujúce\r\nnávestie/linka. Priradenie návestia môže byť realizované použitím MPLS.\r<br />\r\n   \r\nPomocou MPLS môžu byť k LSP ceste priradené viaceré základné atribúty.\r\nAvšak okrem týchto atribútov sa môže použiť aj niekoľko Äalších\r\nparametrov. Napr. na zabezpeÄenie diferenÄných služieb (DiffServ) sa\r\nmôže k LOBS ceste resp. ku kontrolnému paketu priradiť pole CoS (Class\r\nof Service) ponúkané MPLS. Toto pole môže byť použité spolu s EOT\r\n(extra offset time) na rozlišovanie priorít jednotlivých kontrolných\r\npaketov vo fyzickej a WDM vrstve.<br />\r\n   \r\nAko Äalší príklad použitia MPLS na zabezpeÄenie LOBS cesty sa môžu\r\npoužiť rozdielne hodnoty typu dĺžky (type length values - TLV), v MPLS\r\nsignalizaÄnom protokole a používajú sa na špecifikovanie vlastností\r\nLSP. TLV sa používa v súvislosti s definíciou LSP požiadaviek\r\nsúvisiacich s manažmentom prenosu (traffic management).<br />\r\nNiekoľko najÄastejšie používaných parametrov:</p>\r\n<ul>\r\n<li> špiÄková dátová rýchlosť PDR – peak data rate</li>\r\n<li>\r\nangažovaná dátová rýchlosť CDR – committed data rate</li>\r\n<li>\r\nšpiÄková veľkosť zhluku PBS – peak burst size</li>\r\n<li>\r\nangažovaná veľkosť zhluku CBS – committed burst size</li>\r\n<li>\r\nnadbytková veľosť zhluku EBS – excess burst size</li>\r\n</ul>\r\n<p align="center">\r\n<a href="schemy/slobs.jpg"><img src="schemy/t_slobs.jpg" border="0" alt="�trukt�ra LOBS uzla zalo�en�ho na MPLS" title="�trukt�ra LOBS uzla zalo�en�ho na MPLS" />\r\n</a></p>\r\n<p>\r\n   \r\nKým LOBS uzly prenášajú dátové zhluky na oddelenej vlnovej dĺžke ,\r\nparameter PDR môže byť jednoducho nastavený na pásmo pre príslušný\r\nvlnovodĺžkový kanál. Parameter CDR by mal byť nastavený oveľa\r\npozornejšie pretože priamo odráža priemernú rýchlosť zhluku, ktorú môže\r\nsieť udržiavať. <br />\r\nPBS, CBS a EBS sú veľmi užitoÄné najmä na implementáciu prioritnej\r\nschémy spolu s EOT. Ich hodnoty závisia na type prevádzky, ktorá je\r\npoužitá na okrajoch LOBS podsiete. Treba poznamenať, že nie všetky MPLS\r\nfunkcie môžu byť priamo vykonávané v LOBS uzloch. Napríklad funkcia\r\nživotnosti paketu (time to leave - TTL) sa nedá implementovať, pretože\r\npakety sa nachádzajú v zhluku ako užitoÄná informácia, a tá v\r\njednotlivých uzloch nepodlieha procesingu .</p>', '<l', 1),
(91, 3, 82, 9, '2008-10-30 23:53:03', 1, 1, '2008-10-30 23:00:00', '', '', 'Prenos a riadenie zdrojov toto je 13.9 a tu som skoncil', '<p>\r\n   \r\n V súÄasnosti môžu byť LOBS cesty poÄítané pomocou protokolov, \r\nktoré riadia zdroje. Pre riadenie prenosu v LOBS sieti musíme brať do úvahy \r\nviacero faktorov a to napríklad, Äi máme k dispozícii oneskorovacie linky (FDL) \r\nv LOBS uzle. S výhodou sa tu dá opäť použiť MPLS, ktoré ponúka centrálnu, \r\ndistribuovanú alebo hybridnú kontrolu. Pri ER môžu byť LOBS cesty špecifikované \r\npoužitím IP adries LOBS uzlov a to s využitím TLV poľa, ktoré poskytuje ER.<br />\r\n   \r\nER môže byť použité nielen na determináciu cesty pre LSP, ale tiež na výber \r\njednej alebo viacerých vlnových dĺžok. Okrem iného potrebuje ER na svoju \r\nefektívnu funkÄnosť aj informácie o aktuálnych dostupných sieťových zdrojoch. \r\nTieto informácie môžu poskytovať modifikované LSA správy, ako sú napríklad \r\nvariabilné IGP protokoly, medzi ktoré patrí OSPF (open shortet path first), \r\nIS-IS (intermediate system to intermediate system) a RIP (routing information \r\nprotocol). Takisto by mali LSA správy prenášať informáciu o profile zhluku spolu \r\ns množstvom alokovaných a voľných oneskorovacích liniek (FDLs). Profil zhluku \r\nmôže byť doplnený informáciou o poÄte a veľkosti zhlukov. To v podstate slúži na \r\núspešnú rezerváciu pásma, na rezerváciu oneskorovacích liniek a pre extra \r\nofsetový Äas (EOT). </p>', '<l', 1),
(92, 6, 0, 4, '2009-05-05 18:17:58', 7, 1, '2008-11-05 21:00:00', '', '', 'Transportné siete', '<p>     V rozľahlých sieťach WAN je ponuka používaných technológií veľmi pestrá. KonkurenÄnými technológiami sú tu tradiÄne predovšetkým SDH a ATM. SDH sa používa na prenos hlasu a vytvorenie prenajatých dátových okruhov typu bod - bod. Pracuje na prvej (fyzickej) vrstve modelu OSI. Koncepcia ATM využíva druhú (dátovú) vrstvu. Dokáže garantovať prenosovú rýchlosť, je preto mimoriadne vhodná na prenos hlasu a obrazu. Technológia ATM vznikala za predpokladu, že prenosová kapacita je vzácny a drahý zdroj, preto s ňou treba hospodáriť Äo najefektívnejšie. To sa však prejavilo v potrebe pomerne komplikovaných opatrení.V struÄnosti možno dnes s odstupom Äasu povedať, že daň za stopercentnú kvalitu je pomerne vysoká a znevýhodňujúca ATM v konkurencii iných, jednoduchších technológií.</p>', '', 0),
(95, 6, 92, 1, '2009-05-08 17:36:07', 19, 1, '2008-11-05 21:00:00', '', '', 'Synchrónna digitálna hierarchia SDH', '<p dir="ltr">     SDH je prenosový systém odvodený z amerického systému SONET<br />Celosvetový štandard<br />Signály sú zoradené v Äase a sú bajtovo prekladané<br />Header umožňuje vybrať ľubovoľný bajt<br />Umožňuje pružné smerovanie<br />Kvôli zarovnávaniu, synchronizácii, adresovaniu väÄšie nároky na prenosové média<br />Riadené softvérovo<br />Topológia sieti je polygón alebo kruh<br />Signály sú v synchrónnom rámci STM-1<br />Používajú moduly STM-1 (155 Mbps), STM-4 (622 Mbps) a STM-16 (2,48 Gbps) <br /><br /><strong></strong></p>', '', 0),
(204, 6, 95, 2, '2009-05-11 17:59:14', 6, 1, '2009-05-03 16:00:00', '', '', 'Multiplexovanie blokov', '<p><strong>Podrobný popis tvorby modulov</strong> :<br /><br />     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',486,22,531,55);frame(''c'',486,139,531,175)" onmouseout="rframe();rframe()">C</a> – Container: definovaný formát údajov<br />Mapovanie - mapping-procedúra, ktorou sa upravujú prítoky do formy virtuálnych kontajnerov na zaÄiatku multiplexnej štruktúry siete.<br />C+POH –&gt; VC</p>\r\n<p>     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',426,79,471,115);frame(''c'',426,199,471,234);frame(''c'',426,259,471,295);frame(''c'',190,20,234,54);frame(''c'',190,139,234,174)" onmouseout="rframe();rframe();rframe();rframe();rframe()">VC</a>-Virtual Container: samostatná skupina, ktorá môže byť v tejto podobe prenášaná na potrebné miesto(môže byť multiplexovaná do vyšších skupín alebo prepínaná v sieti vo svojej úrovni)<br />Zarovnávanie - Aligning– procedúra, ktorou sa informácia o posune Virtuálneho Containera zahŕňa do prítokovej jednotky.(od administratívnej jednotky) keÄ je VC upravovaný pre rámec danej vŕstvy.<br />P-Pointer: ukazuje na miesto kde zaÄína nižšia skupina vo vyššej relatívne k jeho polohe, ktorá je vo vyššej skupine pevne daná</p>\r\n<p>     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',366,79,411,115);frame(''c'',366,199,411,234);frame(''c'',366,259,411,295);frame(''c'',366,320,411,355);" onmouseout="rframe();rframe();rframe();rframe()">TU</a>-Tributary unit – prítoková jednotka<br />VC +P –&gt; TU<br />Multiplexovanie - Multiplexing – je to procedúra ktorou sa viaceré signály na úrovni cesty nižšieho rádu upravujú na signáli cesty vyššieho rádu, alebo sa viaceré signály na úrovni cesty vyššieho rádu upravujú do sekcie multiplexu.</p>\r\n<p>     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',238,78,285,115);frame(''c'',291,198,337,234)" onmouseout="rframe();rframe()">TUG</a>-Tributary Unit Group: skupina prítokových jednotiek<br />N * TU –&gt; TUG, POHc ≠ POHTU, PTU ≠ PAU<br />TUG +POH –&gt; VC3,4<br />VC3,4 + P –&gt; AU</p>\r\n<p>     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',130,20,175,54);frame(''c'',130,139,175,174);" onmouseout="rframe();rframe()">AU</a> – Administrative Unit: administratívna jednotka<br />N * AU –&gt; AUG</p>\r\n<p>     <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',65,19,111,54);" onmouseout="rframe()">AUG</a> - Administrative Unit Group: skupina administratívnych jednotiek<br />SOH – Section Overhead: hlaviÄka sekcie<br />AUG + SOG –&gt; STM-1<br /><br /><img id="c" src="siete/sklad_blokov.png" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>             Obr. 11 Vzájomné vzťahy medzi multiplexnými elementmi a štruktúrami SDH</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>     Model <a href="javascript:;" onmouseover="frame(''c'',6,20,51,54)" onmouseout="rframe()">STM-1</a> je najnižším z modelov pre SDH hierarchiu. Vyššie modely ako STM-4, STM-16 alebo STM-N vzniknú ako násobky modelu STM-1. Na rozdiel od bitového multiplexu v PDH, v SDH sa signály prekladajú po bajtoch.<br /><img src="siete/mux_-ramec.png" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                           Obr. 12 Multiplexovanie do vyšších rádov</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(96, 6, 92, 2, '2009-05-08 17:36:07', 9, 1, '2008-11-05 21:00:00', '', '', 'Základná koncepcia ATM', '<p><strong>Charakteristika B-ISDN</strong></p>\r\n<p>     Podnetom ku vzniku novej koncepcie alebo modelu širokopásmovej siete, nazvanej Broadband Integrated Services Digital Network (B-ISDN), ktorá by podporovala rôzne typy služieb, bolo najmä uvedenie troch nových technológií:<br /><br /><em>     Fiber Optics</em> - táto technológia umožnila zvýšiť kapacitu prenosových systémov, a to aj na veľké vzdialenosti <br />Image Coding Techniques - umožnila premeniť videosignál do jednoduchého toku dát, ktorý je možné prenášať ľubovoľným prenosovým systémom <br />Asynchronous Transfer Mode (ATM) - asynchrónne multiplexovanie a prepojovanie dátových kanálov <br /><br />     Ako už bolo spomenuté, hlavnou charakteristikou B-ISDN koncepcie je podpora prenosu širokého rámca audio, video a dátových aplikácií. B-ISDN koncepcia je navrhnutá tak, že je možné dopĺňať nielen nové služby, ale aj nové prvky sieťového riadenia v prípade, že pre novú službu, ktorá by bola neskôr zaradená, by pôvodné riadenie nebolo vyhovujúce.</p>', '', 0),
(206, 6, 96, 3, '2009-05-11 18:00:46', 6, 1, '2009-05-03 16:00:00', '', '', 'ReferenÄný model B-ISDN', '<p>      B-ISDN protokolový referenÄný model je založený na tých istých princípoch ako referenÄný model OSI, ktorý je taktiež popísaný v ITU odporúÄaní X.200. Jedná sa o logickú architektúru, ktorá definuje vrstvenie protokolov a ich funkcie, primitívy, modularitu a vzájomnú nezávislosť. Jednotlivé protokoly UNI rozhrania definujú spôsob, akým používatelia, resp. koncové zariadenia komunikujú so zariadeniami verejnej siete.</p>\r\n<p>       <img src="siete/image02new.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p>                   Obr. 13 ReferenÄný model B-ISDN</p>\r\n<p><strong>User plane</strong> (Rovina používateľa)<br /><br />     Táto rovina, ktorá je rozdelená na jednotlivé protokolové vrstvy, zabezpeÄuje prenos používateľských dát. Zahŕňa taktiež funkcie pre riadenie toku dát (flow control), zabezpeÄenie dát proti chybám, atÄ.<br /><br /><strong>Control plane</strong> (Riadiaca rovina) <br /><br />     Táto rovina je taktiež štrukturovaná a zabezpeÄuje predovšetkým funkcie výstavby spojenia a dohľad nad spojením (call control and connection control functions) pomocou signalizácie. <br /><br /><strong>Management plane</strong> (Rovina manažmentu) <br /><br />     Táto rovina zabezpeÄuje dva typy funkcií: manažment vrstiev (Layer Management) a manažment rovín (Plane Management). V súÄasnosti reálnou implementáciou tejto roviny sú napríklad známe protokoly ILMI (ATM Fórum) a SNMP (RFC 1157).<br /><br /><strong>Plane management</strong> (Manažment rovín) <br /><br />     ZabezpeÄuje riadiace funkcie vztiahnuté k systému ako celku a zabezpeÄuje koordináciu medzi jednotlivými rovinami. <br /><br /><strong>Layer Management</strong> (Manažment vrstiev) <br /><br />     Vykonáva a zabezpeÄuje riadiace funkcie, ktoré sú vo vzťahu k parametrom jednotlivých protokolov (napríklad metasignalizácia). ZabezpeÄuje taktiež OAM (Operation and Maintenance) informaÄné toky, ktoré sú špecifické pre jednotlivé protokolové vrstvy. Detailný popis sa nachádza v ITU odporúÄaní Q.940. Komunikácia v ATM sieťach prebieha medzi vyššími protokolmi a fyzickým médiom cez tri vrstvy - ATM Adaptation Layer (AAL), ATM Layer a Physical Layer. ATM referenÄný model rozdeľuje tieto vrstvy Äalej do podvrstiev, ktoré zaisťujú špecifické funkcie, súvisiace s prijímaním informácií z iných vrstiev alebo prípravou informácií pre iné vrstvy. Fyzická vrstva zabezpeÄuje prenos informácií. Je závislá na použitej prenosovej technológii a prenosovom médiu. ATM vrstvu je možné ÄiastoÄne prirovnať k sieťovej vrstve OSI modelu, nakoľko zabezpeÄuje základné sieťové funkcie ako sú smerovanie, prepínanie buniek, kontrola toku dát, atÄ. AAL vrstva (ATM Adaptation Layer) je stotožňovaná s transportnou vrstvou OSI modelu. Obr. 3.2 slúži ako príklad, ktorý zobrazuje hierarchickú štruktúru pre ATM sieť s prenosovým systémom SDH.</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(222, 6, 210, 3, '2009-05-08 18:31:32', 1, 1, '2009-05-08 18:00:00', '', '', 'AAL 3/4', '<p>     Tento typ AAL vrstvy je urÄený pre aplikácie, ktoré vyžadujú predovšetkým bezchyb-ný prenos dát a nie sú citlivé na oneskorenie dát. Vrstvu AAL 3/4 je možno použiť pre spojovo orientované (connection oriented) ako aj pre nespojovo orientovanú (connection-less) dátovú komunikáciu.</p>', '', 0),
(223, 6, 210, 4, '2009-05-11 18:12:34', 2, 1, '2009-05-08 18:00:00', '', '', 'AAL 5', '<p> </p>\r\n<p>ATM adaptaÄná vrstva AAL5 je principiálne zjednodušenou verziou AAL 3/4, ktorá po implementácii, tak ako je definovaná v doporuÄeniach ITU-T, by znamenala významný príspevok k celkovému oneskoreniu, ktoré by zapríÄinilo spracovanie dát na tejto úrovni. Ďalšou nevýhodou je, že množstvo riadiacich informácií v záhlaví PDU v porovnaní s užitoÄnými dátami je príliš veľké. Taktiež kontrola a detekcia chýb pomocou 10 bitového CRC a 4 bitového SN nemusí vždy poskytnúť dostatoÄnú ochranu proti chybám. Na rozdiel od AAL 3/4, vrstva AAL5 nepodporuje multiplexáciu tokov na úrovni CPCS, ak je multi-plexácia vyžadovaná, môže byť implementovaná na úrovni SSCS. AAL5 na úrovni CPCS pracuje v dvoch módoch : streaming mode a message mode, tak ako AAL 3/4. Oba módy pracujú v zabezpeÄenom a aj nezabezpeÄenom režime. Formát CPCS-PDU je na obr. 3.17.</p>\r\n<p><img src="siete/image11.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                  Obr. 19 Formát CPCS-PDU (hodnoty sú v bajtoch)</p>\r\n<p> Pad (Padding) - doplnenie prázdnych bajtov tak, aby PDU bolo násobkom štyroch <br /><br />CPCS-UU (User to User indication) - pole urÄené pre transparentný prenos použí-vateľských informácií <br /><br />CPI (Common Part Indicator) - zatiaľ jedinou funkciou je dorovnať trailer na dĺžku 64 bitov, Äalšie funkcie nie sú zatiaľ definované <br /><br />dĺžka - dĺžka CPCS-PDU <br /><br />CRC - zabezpeÄenie CPCS-PDU</p>\r\n<p><img src="siete/image12.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                                       Obr. 20 Štruktúra AAL5</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(210, 6, 96, 7, '2009-05-08 18:32:19', 1, 1, '2009-05-03 17:00:00', '', '', 'AAL ATM adaptaÄná vrstva', '<p> </p>\r\n<p>     Táto vrstva z pohľadu architektúry protokolov leží medzi ATM vrstvou a vyššími protokolovými vrstvami, prípadne aplikáciami. AAL vrstva izoluje vyššie vrstvy so špecifickými charakteristikami od ATM vrstvy mapovaním PDU z vyšších vrstiev do informaÄných Äastí ATM buniek a naopak. Funkcie, ktoré zabezpeÄuje, závisia od požiadaviek vyššej vrstvy. Je to napríklad riadenie toku dát, Äasovanie, ošetrenie chýb v informaÄnom poli, strata bunky, chyba v záhlaví bunky atÄ. <br /><br />     Široké spektrum služieb použitých nad AAL vrstvou si vyžiadalo ich klasifikáciu, ktorá je spätne dôležitá pre architektúru AAL vrstvy, ako aj prevádzkové funkcie ATM vrstvy. Táto klasifikácia je popísaná v ITU-T odporúÄaní I.362 a neskôr v špecifikácii TMS ATM Fóra.<br /><br />     Klasifikácia služieb podľa ITU-T bola definovaná na základe troch kritérií: <br /><br />synchronizáciou medzi zdrojom a cieľom <br />charakteristikou bitovej prenosovej rýchlosti zdroja <br />typom spojenia. <br /><br />     OdporúÄané a štandardizované alebo ÄiastoÄne štandardizované boli štyri typy AAL protokolov: <br /><br />AAL1 <br />AAL2 <br />AAL3/4 <br />AAL5 <br /><br />     Jednotlivé typy AAL protokolov sú Älenené do podvrstiev: SAR (Segmentation and Reassembly) a CS (Convergence Sublayer). Základnou funkciou SAR vrstvy je segmentácia PDU do ATM buniek a naopak. Vrstva CS je závislá od typu služby. Pre niektoré aplikácie nemusí byť definovaná. <br /><strong></strong></p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(228, 6, 208, 2, '2009-05-11 19:29:24', 4, 1, '2009-05-11 18:00:00', '', '', 'ATM bunka', '<p> </p>\r\n<p>     Základnou informaÄnou jednotkou na tejto úrovni je ATM bunka. ATM bunka je veľká 53 bajtov. Konštantná veľkosť bunky umožňuje jednoduchšie multiplexovanie a takisto umožňuje jednoduchú regeneráciu hraníc bunky v prípade chyby pri prenose prenosovým systémom. Ďalším dôvodom konštantnej dĺžky bunky bol ten, že pri paketových spôsobe prenosu je potrebné predvídať správanie sa zdrojov v blízkej budúcnosti, Äo nám ovplyvní stav vyrovnávacích pamätí a takisto stav siete. Ak by bunka nemala konštantnú veľkosť, riešenie tohto problému by bolo oveľa zložitejšie a vyžadovalo by si viac Äasu na spracovanie, Äo vo vysokorýchlostných sieťach nie je prípustné. Najdôležitejšou funkciou hlaviÄky je identifikácia spojenia a smerovanie bunky na základe VPI/VCI. Prenos dátovej Äasti ATM bunky je transparentný, avšak niektoré Äasti hlaviÄky je poÄas prenosu potrebné modifikovať, prenos hlaviÄky ATM bunky preto nie je transparentný.</p>\r\n<p><img src="siete/image07.2.JPG" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p>    Tab. 4 Štruktúra záhlavia ATM bunky pre UNI rozhranie</p>\r\n<p><strong>GFC (Generic flow control)</strong> - toto pole slúži pre kontrolu dodržiavania dohodnu-tých parametrov medzi sieťou a koncovým zariadením.<br /><br /><strong>VPI (Virtual Path Identifier)</strong> - identifikátor virtuálnej cesty. Pridelenie Äíselnej hodnoty je nezávislé od druhu služby. <br /><br /><strong>VCI ( Virtual Circuit Identifier)</strong> - identifikátor virtuálneho okruhu<br /><br /><strong>PT (Payload Type)</strong> - typ bunky<br /><br /><strong>Res</strong> - Rezervované pre budúce použitie<br /><br /><strong>CLP</strong> (Cell Loss Priority) - urÄuje prioritu bunky<br /><br /><strong>HEC</strong> - (Header Error Control) - zabezpeÄenie hlaviÄky, toto pole využíva fyzická vrstva pre kontrolu správnosti prenesenej hlaviÄky<br /><br />     Štruktúra hlaviÄky ATM bunky pre NNI (Network - Node Inteface) rozhranie je totožná s tým rozdielom, že 4 bity poľa GFC sú použité pre úÄely VPI. Bližšie vysvetlenie niektorých položiek v hlaviÄke bunky je v popise riadiacich funkcií prevádzky ATM vrstvy. UrÄité kombinácie hodnôt v hlaviÄke ATM bunky na úrovni UNI alebo NNI rozhrania slúžia pre špecifické riadiace úÄely a nemôžu byť použité pre vybudovanie používateľského spojenia.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(159, 6, 104, 1, '2009-05-06 19:37:36', 8, 1, '2009-03-22 15:00:00', '', '', 'IPv6', '<p>     Internetový protokol IPv6 by sa mal stať nástupcom dnešného IPv4, priÄom by mal vyriešiť nie len najpálÄivejší problém dnešného sveta Internetu, nedostatoÄný adresný priestor, ale mal bu priniesť aj nové sofistikovanejšie funkÄné princípy (podpora mobility, bezpeÄnosť v IP a pod).<br /><br />     V Äasoch keÄ celosvetová datagramová sieť zažívala najväÄší expanziu, už bolo zrejmé, že Internet opúšťa svet akademickej a armádnej obce a stáva sa sieťou pre široké masy používateľov. Obavy, že dnes už 30 rokov starý internetový protokol raz nebude staÄiť pokryť takýto dopyt, sa Äoskoro naplnili.Vývoju IPv6 sa tvorcovia venujú už vyše 10 rokov, k jeho rozsiahlej implementácii však stále nedošlo. PríÄin je niekoľko, predovšetkým príchod NAT technológie zažehnal hlad po nových IP adresách, skrývanie niekoľkých privátnych IP adries za jedinou verejnou síce vyriešil ÄiastoÄne problém, avšak nemožnosť priameho adresovania týchto skrytých IP adries je porušením základného princípu fungovania Internetu.Podobne ako v IPv4 aj v IPv6 je datagram zložený z dvoch Äastí, záhlavia a údajov. Dĺžka základnej hlaviÄky je vždy 40B, z ktorej až 32B je vyhradených pre adresy (2x16B). Z pôvodného záhlavia v IPv4 boli niektoré Äasti presunuté do „rozširujúcich hlaviÄiek“ iné (kontrolný súÄet, dĺžka hlaviÄky) vyňaté, nakoľko stratili svoje opodstatnenie.<br /><img src="siete/image17.1.JPG" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p>                            Obr.11 Záhlavie IPv4 datagramu -</p>\r\n<p>  zvýraznené názvy polí sa sa v základnej hlaviÄke IPv6 nenachádzajú</p>\r\n<p><img src="siete/image18.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                               Obr. 12 Záhlavie IPv6 datagramu</p>\r\n<p>Základné záhlavie v IPv6 obsahuje tieto polia:<br /><br />     Verzia (4b)- urÄuje verziu IP datagramu, pole má hodnotu 6.<br /><br />     Trieda prevádzky (traffic class 8b) - urÄuje prioritu s akou má byť datagram smerovaný, cieľom je umožniť IP protokolu poskytovať služby so zaruÄenou kvalitou (VoIP, videokonferencie a pod.). Presný význam ešte nebol definovaný, implicitná hodnota je 0. <br /><br />     ZnaÄka toku (flow label 20b)- oznaÄuje prúd datagramov so spoloÄnými vlastnosťami (odosielateľ, adresát a pod). Na základe tejto znaÄky smerovaÄ rozpozná urÄitý tok a datagram smeruje na rovnaké miesto ako predchádzajúci datagram s rovnakou znaÄkou. Túto položku by bolo možné využiť na spoluprácu s nižšími vrstvami (ATM, MPLS a pod.), ktoré znaÄkovanie tokov používajú. Zatiaľ je to len v rovine úvah a budúcich návrhov. <br /><br />     Dĺžka údajov (payload lenght 16b) – urÄuje poÄet bytov nasledujúcich za základnou hlaviÄkou IP datagramu, maximálna dĺžka je 64 KB. V IPv6 je možné prenášať i dlhšie datagramy pri použití rozširujúcej hlaviÄky (tzv.„Jumbogramy“). <br /><br />     Ďalšia hlaviÄka (next header 8b) – obsahuje identifikáciu, ktorá rozširujúca hlaviÄka alebo aký druh údajov nasleduje za základnou hlaviÄkou. <br /><br />     PoÄet skokov (hop limit 8b) – obdoba pola TTL(Time To Live) z IPv4, je to kladná hodnota urÄujúca maximálny poÄet prechodov smerovaÄmi, každý smerovaÄ znižuje túto hodnotu o 1. Pri dosiahnutí hodnoty 0 je datagram zahodený a odosielateľ je upozornený odoslaním ICMP paketu. <br /><br />     Adresy – pre adresu v IPv6 je vyhradených 128 bitov (IPv4 adresa má 32b). Adresy tvoria 4/5 veľkosti základného záhlavia. Napriek tomu, že sa dĺžka adries predĺžila na štvornásobok dĺžka základného záhlavia sa zväÄšila len dvojnásobne.</p>', '', 0),
(213, 6, 211, 2, '2009-05-03 17:22:53', 0, 1, '2009-05-03 17:00:00', '', '', 'Signalizácia', '<p>V prípade rozhrania UNI sa signalizácia pre každé spojenie prenáša vo vyhradenom signalizaÄnom kanále (SiVC). Z tohto dôvodu je potrebné pre jednotlivé spojenia zostavovať a rušiť signalizaÄné kanály. Tento proces sa nazýva metasignalizácia a predstavuje zvláštnu Äasť signalizácie. Je definovaná v rámci ATM vrstvy. Metasignalizácia je špecifikovaná v odporúÄaní ITU-T Q.124x.\r\n\r\n\r\n\r\n \r\n\r\n     V technológií ATM chýba analógia schopnosti klasických LAN so zdieľaným médiom, to znamená všesmerové a viacnásobné vysielanie (broadcast, multicast), a to obojsmerné, kedy koncové zariadenia môžu všesmerovo prijímať a zároveň všesmerovo vysielať. Toto by sa teoreticky dalo nahradiť obojstranným spojením multipoint-multipoint, ale súÄasná implementácia prenosových protokolov vrstvy AAL 5 tento spôsob spojenia neumožňuje. Bunky AAL 5 musia byť v cieli prijímané v sekvenÄnom poradí, t. j. nie je možné prekladanie buniek z rôznych paketov na jednom spojení, k Äomu by ale pri takomto spojení dochádzalo. AAL vrstva by potom nebola schopná správne rekonštruovať pakety.</p>', '', 0);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(104, 6, 92, 2, '2009-05-11 18:40:07', 10, 1, '2008-11-05 21:00:00', '', '', 'IP protokol', '<p>     Protokol IP (Internet Protokol)je komunikaÄný protokol, na ktorom je postavený napríklad Internet. IP protokol zaisťuje komunikáciu dvoch poÄítaÄov. Komunikácia prebieha výmenou takzvaných IP paketov. IP paket obsahuje hlaviÄku a údaje, ktoré prenáša. Tieto údaje sa prenášajú na sieťové rozhrania s danou IP adresou. IP adresa je súÄasťou hlaviÄky IP paketu. IP adresa (vo verzii protokolu IPv4) má 4 byte. Je běžné používať na Internete ako adresu nie 4 byteové Äíslo, ale nejaký textový reťazec, napríklad www.linux.sk. Takýto textový reťazec sa lepšie pamätá. Napríklad http://147.175.66.133 by sa asi ťažko pamätal. Dôvod, preÄo boli zavedené tieto textové reťazce, doménové mená (Domain Name) je teda Äisto praktický. Ak chceme komunikovať, musíme poznať IP adresu. Bežne sa reťazce doménových mien prekladajú na IP adresy pomocou DNS serverov (Domain Name Server), v Äasti Resolve Domain Name je jednoduchý program, ktorý by to mohol (za pomoci súboru /etc/hosts alebo DNS servera) zvládnuť.<br /><br />     IPv4 je verzia 4 Internet Protocolu (IP). Bola prvou široko používanou verziou a tvorí základ väÄšej Äasti súÄasného Internetu. Je opísaný v IETF RFC 791, ktorý bol prvý krát zverejnený v septembri 1981. IPv4 používa 32-bitové adresy, Äo obmedzuje adresný priestor na 4 294 967 296 jedineÄných adries, z ktorých je množstvo vyhradených pre zvláštne úÄely ako lokálne siete alebo multicastové adresy, Äo redukuje poÄet adries použiteľných ako verejné internetové adresy. Toto obmedzenie pomohlo stimulovať presadzovanie IPv6, ktorý v súÄasnosti prechádza skorými štádiami nasadenia a plánuje sa, že postupne celkom nahradí IPv4. <br /><br />     IPv4 adresy sa zvyÄajne zapisujú v bodkovej desiatkovej notácii. Tu je príklad: 207.142.131.235. Je tiež možné zapísať ju v nasledovných tvaroch:</p>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\n<table border="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Bodková desiatková (normálna)</td>\r\n<td>207.142.131.235</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Bodková hexadecimálna</td>\r\n<td>0xCF.0x8E.0x83.0xEB</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Bodková osmiÄková</td>\r\n<td>0317.0216.0203.0353</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Desiatková</td>\r\n<td>3482223595</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Hexadecimálna</td>\r\n<td> 0xCF8E83EB</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> <img src="siete/image16.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p>                          Tab. 1 Formát hlaviÄky IPv4</p>\r\n<p>Verzia -prvé pole v hlaviÄke IPv4 paketu je 4-bitové.<br /><br />     Dĺžka internetovej hlaviÄky (IHL) je 4-bitová a oznamuje poÄet 32-bitových slov v hlaviÄke IPv4. KeÄže IPv4 hlaviÄka môže obsahovať niekoľko voliteľných súÄastí, toto pole zvyÄajne špecifikuje offset na dátovú Äasť IPv4 datagramu. Minimálna dĺžka IPv4 hlaviÄky je 20 bajtov, takže minimálna hodnota v IHL poli by bola 5 (5x4=20 bajtov). To znamená, že reprezentuje celkový poÄet bajtov, ktoré zaberá hlaviÄka ako násobky štyroch bajtov. V RFC791 bolo nasledujúcich 8 bitov vyhradených pre pole Typ služby (ToS), dnes DiffServ a ECN. Pôvodný zámer bol, aby paket mohol špecifikovať preferencie, ako bude doruÄený internetovou sieťou. Bolo napríklad možné nastaviť hodnotu ToS na nízke zdržanie alebo vysokú spoľahlivosť. V praxi nebolo použitie ToS nikdy široko implementované, hoci sa využitie týchto ôsmich bitov zameriavalo množstvo experimentálnej a výskumnej práce. Tieto bity boli predefinované a v súÄasnosti ich využíva DiffServ, pracovná skupina IETF a kódové body ECN (pozri RFC3168). Ďalšie 16-bitové pole definuje veľkosť celého datagramu -- hlaviÄky aj dát, v 8-bitových bajtoch. Minimálna dĺžka datagramu je 20 bajtov a maximálna 65 535. Maximálna veľkosť datagramu, s ktorou musí byť schopný zaobchádzať každý stroj je 576 bajtov, ale moderné stroje pracujú s oveľa väÄšími paketmi. Niekedy podsiete urÄujú dodatoÄné obmedzenia na veľkosť, v takom prípade sa používa fragmentácia datagramov. Fragmentácia sa implementuje buÄ v stroji alebo prepínaÄi paketov (pozri nižšie). Ďalšie 16-bitové pole je identifikaÄné. Toto pole sa využíva na jedineÄnú identifikáciu fragmentov originálneho datagramu. Niektoré experimentálne práce navrhovali iné využitie tohto poľa ako pridanie informácie na stopovanie datagramu, aby bolo možné spätne vystopovať pakety s nepravou adresou. Nasleduje 3-bitové pole použité na riadenie alebo identifikáciu paketov. Sú to (v poradí od najvyššieho po najnižší): <br />rezervovaný, musí byť 0<br />nefragmentuj (ak je nastavený)<br />viac fragmentov<br /><br />     Pole offsetu fragmentu je 13-bitov dlhé a umožňuje prijímateľovi zistiť umiestnenie jednotlivého fragmentu v originálnom IP datagrame. Meria sa v jednotkách 8-bajtových blokov.<br /><br />     8-bitové time to live (TTL) pole pomáha zamedziť blúdeniu paketov (cykleniu po rovnakej trase) v rámci siete. Z historického hľadiska bolo TTL pole obmedzené na životnosť v sekundách, ale stalo sa poľom poÄítadla skokov. Každý switch (alebo router), ktorým paket prejde dekrementuje hodnotu TTL poľa o jednotku. KeÄ poÄítadlo TTL dosiahne nulu, paket sa Äalej nepreposiela, ale sa zahodí.<br /><br />     Nasleduje 8-bitové pole protokolu. Definuje protokol použitý v rámci dátovej Äasti IP datagramu. IANA udržiava zoznam Äísel protokolov. Bežné protokoly s ich desiatkovými hodnotami sú ICMP (1), TCP (6) a UDP (17).<br /><br />     Nasledujúce pole je 16-bitový kontrolný súÄet pre hlaviÄku IPv4 datagramu. Niektoré hodnoty v hlaviÄke sa môžu zmeniť po každom skoku paketu, takže kontrolný súÄet musí byť po ceste prepoÄítavaný.Po kontrolnom súÄte nasleduje 32-bitová zdrojová adresa a 32-bitová cieľová adresa.DodatoÄné polia v hlaviÄke (voliteľné) môžu nasledovať za poľom cieľovej adresy, ale nie sú Äasto používané. Všimnite si, že hodnota v poli IHL musí zahŕňať dodatoÄné 32 bitové polia, aby uložila všetky nepovinné polia (Plus zarovnanie potrebné na zabezpeÄenie, aby hlaviÄka obsahovala celoÄíselný poÄet 32-bitových slov). Zoznam nepovinných polí môže byť ukonÄený poľom EOL (End of Options List) -- to je jediné potrebné na zamedzenie kolízie s koncom hlaviÄky.Použitie volieb LSSR a SSRR (Loose and Strict Source and Record Route) sa neodporúÄa z bezpeÄnostných dôvodov; takéto pakety bývajú blokované routrami.</p>', '', 0),
(160, 6, 108, 1, '2009-05-11 16:52:34', 6, 1, '2009-03-23 12:00:00', '', '', 'Základné prvky', '<p>     Základné prvky prístupovej siete na báze PLC sú tvorené tromi prvkami:<br />HE – HeadEnd je centrálna jednotka PLC subsiete. Tvorí rozhranie medzi prístupovou PLC sieťou a chrbticovou sieťou telekomunikaÄného operátora.<br />HG – HomeGateway je opakovaÄ, ktorý zosiluje signál na vstupe do domu, ktorý je po cca 200 – 500 metroch utlmený (závisí na poÄte istiÄov a elektrických hodín). Použitie HG nie je nutné, pokiaľ útlm neprekroÄí prípustnú hranicu. Bez HG samozrejme príslušne klesajú zriaÄovacie a inštalaÄné náklady na PLC sieť.<br />CPE - Customer Premises Equipment je koncové zariadenie prístupovej siete (modem). Je pripojené do zásuvky rozvodovej elektrickej siete a je vybavené rozhraním pre pripojenie dátového zariadenia (PC) alebo IP telefónu (VoIP).<br /><br /> <img src="Pristupove_siete/image07.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /><br />                                        Obr. 2 Prístupová sieť na báze PLC<br /><br /><br /> <br />LV – rozvodová sieť nízkonapäťová<br />MV – rozvodová sieť stredného napätia<br /><br />     V dnešnej dobe sa pracuje na viacerých projektoch, ktorých úlohou je vyvinúť novú generáciu zariadení technológie PLC, ktorá by sa stala rovnocennou alternatívou k ostatným technológiám poslednej míle v súÄasnej prístupovej sieti. Tato štandardizovaná a jednotná technológia by mala poskytovať nízkonákladový širokopásmový prístup ako k dátam, tak i hlasovým službám prostredníctvom elektrickej rozvodnej siete vysokého a nízkeho napätia.</p>', '', 0),
(219, 6, 208, 1, '2009-05-11 18:17:50', 2, 1, '2009-05-08 18:00:00', '', '', 'Virtuálna cesta, virtuálny kanál', '<p> </p>\r\n<p> ATM vrstvu môžeme rozdeliť Äalej na Äalšie dve Äasti - nezávislé sieťové vrstvy, z ktorých každá plní odlišnú úlohu: <br /><br />úroveň virtuálnych spojení (Virtual Connection Level) <br />úroveň virtuálnych ciest (Virtual Path Level) <br /><br />     Nižšou vrstvou je vrstva virtuálnych ciest, je tiež nazývaná ako cross-connected sieť. Táto vrstva slúži predovšetkým na logickú konfiguráciu fyzickej siete. Logická konfigurácia fyzickej siete umožňuje optimalizovať toky dát v sieti, v závislosti od nárokov z rôznych uzlov. Inou funkciou je napríklad logické oddelenie tých spojení, ktoré majú rozdielne QoS parametre, Äo má za následok zjednodušenie riadiacich funkcií ATM vrstvy. Nasledujúcou vrstvou je vrstva virtuálnych kanálov. Táto vrstva predstavuje samotnú prepojovaciu sieť, ktorá využíva logickú konfiguráciu siete (definovanú úrovňou virtuálnych ciest), alebo fyzickú topológiu.</p>\r\n<p><img src="siete/image04.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                            Obr. 14 VC, VP a prenosová linka</p>\r\n<p><img src="siete/image05.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                   Obr. 15 Spojovanie na úrovni VC</p>\r\n<p><img src="siete/image06.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                 Obr. 16 Spojovanie na úrovni VP   </p>', '', 0),
(105, 6, 0, 3, '2009-05-05 18:17:58', 5, 1, '2008-11-15 16:00:00', '', '', 'Prístupové siete', '<p dir="ltr">     SpoloÄným charakteristickým rysom rozvoja poskytovania širokopásmových služieb jemimoriadna pozornosť, aká sa tejto téme venuje všade vo svete. SúÄasný význam širokopásmových služieb pre rozvoj svetovej ekonomiky sa niekedy dokonca prirovnáva historickému významu niekdajšej elektrifikácie.<br />     Rôzne štúdie tohto vývoja a stratégie jeho podpory zdôrazňujú vo všeobecnosti význam širokopásmových služieb pre ekonomický rozvoj, priÄom zároveň poukazujú na možnú hrozbu dôsledkov zaostávania štátu v tejto oblasti (najmä na hrozbu oslabenia konkurencie schopnosti štátu a prehĺbenia rozdielov medzi prosperujúcimi a zaostávajúcimi regiónmi v dôsledku „digital divide“).<br />     Technológie širokopásmového prístupu a ich technicko-ekonomické parametre výrazne ovplyvňujú rýchlosť a rozsah rozvoja širokopásmových služieb.</p>', '', 0),
(106, 6, 105, 0, '2009-05-11 17:04:04', 16, 1, '2008-11-15 16:00:00', '', '', 'Technológie xDSL', '<p>     SúÄasný stav v nasadzovaní technológií xDSL („x“ Digital Subscriber Line) v niÄom nenasvedÄuje vývoju spred niekoľkých rokov, kedy prípojky xDSL výrazne zaostávali za ostatnými riešeniami problému poslednej míle (hlavne káblovými modemami). Dnes digitálne úÄastnícke linky jednoznaÄne dominujú vo väÄšine ukazovateľov takmer všade vo svete (poÄet, medziroÄný nárast, penetrácia, ...). Jedným z dôvodov, preÄo je tomu tak, je aj neustály vývoj a prispôsobovanie sa technológie xDSL požiadavkám operátorov a predovšetkým zákazníkov. VeÄ len poÄas posledných pár rokov vzniklo niekoľko nových štandardov, viacero starších bolo modifikovaných a zrodilo sa veľké množstvo špecifických implementácii. To nás oprávňuje tvrdiť, že technológie xDSL majú nezastupiteľné miesto v sieťach NGN blízkej budúcnosti.<br /><br />     V súÄasnej dobe zaraÄujeme pod jednotný názov xDSL vyše dvadsať navzájom sa viac Äi menej líšiacich realizácií digitálnych úÄastníckych prípojok. Tie sú schopné pokryť všetky doteraz známe služby sietí budúcej generácie NGN, a to od základných úzko-pásmových až po širokopásmové služby, nároÄné na prenosové rýchlosti a kvalitu. Zároveň ale predstavujú oproti ostatným, kvalitatívne im zodpovedajúcim riešeniam (pasívne optické siete, káblové rozvody, bezdrôtové siete) jednu z najlacnejších a najrýchlejšie im¬plementovateľných prístupových metód.<br /><br />     Pri prvej generácii riešenia širokopásmového prístupu založeného na technológii xDSL dominoval v sieti práve protokol ATM. Možno konštatovať, že masívne nasadzovanie a rozšírenie xDSL viedlo k zdokonaleniu vývoja protokolu ATM a umožnilo jeho dostupnosť pre koncových užívateľov. Na obr. 3 je uvedený typický príklad tradiÄného riešenia siete xDSL, založeného na protokole ATM. Aj keÄ je protokol IP použitý v sieťovej vrstve, vzhľadom ku kompatibilite koncových terminálov a siete je v konvergenÄnej vrstve siete medzi multiplexorom digitálnych širokopásmových prípojok DSLAM a širokopásmovým prístupovým serverom BRAS (Broadband Remote Access Server ) použitý protokol ATM.</p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image01.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                         Obr. 5 TradiÄná aplikácia xDSL založená na ATM</p>\r\n<p>     S rozvojom internetových aplikácií v prostredí dátových komunikácií zaÄali stále viac prevažovať protokoly IP a Ethernet, zatiaľ Äo technológia ATM vzhľadom k obmedzeným aplikáciám zaÄala postupne strácať svoj podiel na trhu. Najskôr bola spojovo orientovaná sieťová vrstva ATM nahradená nespojovo orientovaným protokolom IP. Následne aj linková , do tej doby založená na ATM, zaÄala ustupovať na úkor nespojovo orientovanej technológii Ethernet. V dnešnej dobe viac než 90 % sieťovej prevádzky používa ako nosný protokol IP a zároveň je drvivá väÄšina koncových terminálov prepojená cez rozhranie typu Ethernet. Tieto údaje ukazujú na nespornú dominanciu technológií IP a Ethernet v širokopásmových sieťach. S poklesom poÄtu aplikácií založených na ATM a s rastúcim poÄtom aplikácií IP/Ethernet sa cenový rozdiel medzi portami ATM a Ethernet stáva stále výraznejší. V súÄasnej dobe sa cena rozhrania STM-4 (Synchronous Transport Mode) s prenosovou rýchlosťou 622 Mbit/s pohybuje medzi desať až dvadsať násobkom ceny rozhrania GbE (Gigabit Ethernet), ktorého nominálna prenosová rýchlosť je 1000 Mbit/s. Tento znaÄný rozpor v pomere cena/výkon predstavuje tiež jednu z hlavných hybných síl prechodu od ATM smerom k IP a Ethernet.<br /><br />     Predmetom prvého kroku migrácie od tradiÄných sietí založených na ATM smerom k IP a technológii Ethernet sa stáva konvergenÄná vrstva, t.j. sieťová Äasť medzi DSLAM a BRAS. Pôvodné prepínaÄe ATM sú nahradené prepínaÄmi typu Ethernet s typickým sieťovým rozhraním GbE. Namiesto pôvodného linkového protokolu založeného na ATM je v tejto fáze vývoja používaný Ethernet, Äo vedie k znaÄnému zjednodušeniu siete z pohľadu použitých protokolov. Prvý krok migrácie je zachytený na nasledujúcom obrázku.</p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image02.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>Obr. 6 Prvý krok migrácie - Aplikácia ethernetu v konvergenÄnej Äasti siete xDSL </p>\r\n<p>     S Äalším vývojom xDSL nadobúda technológia Ethernet Äalej na význame a jej dominancia je stále výraznejšia. Technológie ako ADSL2+, VDSL a jej vylepšený variant VDSL2 majú podporu paketového prenosu dát založeného na protokoloch IP/Ethernet. Navyše v prípade VDSL je Ethernet bežne použitý i v linkovej vrstve. Náhrada protokolu ATM technológiou Ethernet aj v Äasti digitálnej úÄastníckej sluÄky medzi xDSL modemom a multiplexorom DSLAM predstavuje Äalší migraÄný krok vo vývoji riešenia širokopásmového prístupu založeného na xDSL. Druhý krok migrácie je zachytený na nasledujúcom obrázku.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image03.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>Obr. 7 Druhý krok migrácie - rozšírenie Ethernetu aj do prístupovej Äasti xDSL   </p>\r\n<p>     Z porovnania obrázkov prvého a druhého kroku migrácie je zrejmé výrazné zjednodušenie sieťovej architektúry, predovšetkým z pohľadu adaptaÄných vrstiev ATM (sú eliminované protokoly LLC/SNAP podľa RFC 1483, AAL5, SAR a ATM). Na základe tejto skutoÄnosti sa dá predpokladať úspora finanÄných nákladov na výstavbu siete.</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(107, 6, 105, 0, '2009-05-11 16:55:18', 2, 1, '2008-11-15 16:00:00', '', '', 'Technológia HFC', '<p>     Ako aj v iných oblastiach elektronickej komunikácie, tak aj v káblovej televízii (KT) došlo v 90-tych rokoch k intenzívnemu rozvoju. O káblovú televíziu sa zaÄalo zaujímať Äoraz viac ľudí. Rozvoj televízneho vysielania pozemnou a družicovou sieťou vysielaÄov, ako aj rozvoj technickej základne optickej komunikácie prispeli k dynamickému rozvoju káblovej televízie. Technické možnosti siete sa dosť rozvinuli a z pôvodných sietí miestneho významu a dosahu sa vyvinul komunikaÄný systém regionálneho významu. Okrem distribúcie televízneho a rozhlasového signálu sa v sieťach káblovej televízie postupne rozvinuli postupy na implementáciu interaktívnych služieb, vrátane telekomunikaÄných služieb, a to hlasových i dátových. Káblová televízia sa takto zaradila k perspektívnym prostriedkom elektronickej komunikácie. Rozvody káblovej televízie sa vyznaÄujú kvalitným prevedením technickej základne, Äo zaruÄuje vysokú kvalitu prenosu signálu. Siete sú budované ako širokopásmové s veľkým dosahom, s možnosťou šírenia mnohých typov signálov a informácií. Vzhľadom na rozsiahle pokrytie obyvateľstva vo svete rozvodmi káblovej televízie sú káblové televízne spoloÄnosti vážnym konkurentom poskytovateľom telefónnych a dátových služieb. <br /><br />     Prevádzkovatelia sietí KT sa snažia rozviesť svoje prípojky a poskytovať služby Äo najväÄšiemu poÄtu zákazníkov tak, ako prevádzkovatelia telekomunikaÄnej siete. Klasické drôtové miestne káble nie sú pre nich použiteľné, a to z hľadiska kapacitného (pre prenos TV signálu nie sú dimenzované), tak i z hľadiska ich vlastníctva (patria niekomu inému napr. telekomunikaÄným operátorom). Ďalšou, veľmi podstatnou odlišnosťou je ich celkový charakter: drôtové miestne sluÄky budované svetom spojov sú v zásade vyhradenými spojmi typu „point-to-point“, vedúcimi od telefónnej ústredne k jedinému príjemcovi a nemajú dostatoÄný poÄet prenosových kanálov. Ide tu o riešenie prispôsobené špecifickým potrebám hlasovej telefónie. Tá potrebuje prenášať iba jednotlivé individuálne hovory vždy len k jedinému príjemcovi. V terminológii poÄítaÄových komunikácií je tento spôsob oznaÄovaný ako „unicast“. Oproti tomu rozvody KT potrebujú fungovať na princípe tzv. „broadcastu“, Äo znamená vysielanie všetkým prijímacím staniciam. Kábloví operátori potrebujú dopraviť jeden a ten istý signál presne v takej istej podobe ku všetkým svojim príjemcom súÄasne a preto prevádzkovatelia KT budujú vlastné rozvody. Pre možnosť využitia rozvodov KT na prístup k Internetu je nesmierne dôležitý konkrétny spôsob, akým sú príslušné rozvody riešené. Nevýhodou je šírenie signálu v rozvodoch ku každému príjemcovi KT, Äo znamená že prenášané dáta môžu prijímať všetky stanice, pretože prenosové médium má zdieľaný, nie vyhradený charakter.<br /><br />     Štruktúry a technológie plne koaxiálnych sietí sa využívali hlavne v minulosti. Dnes sa táto technológia používa v prípade menších sietí KT. Majú väÄšinou stromovú štruktúru. Pre TV signál staÄí jednosmerný prenos. Pokiaľ je konkrétne riešenie káblových rozvodov optimalizované pre tento úÄel a neumožňuje žiadny prenos opaÄným smerom, tak je využitie káblových rozvodov pre prístup k Internetu obtiažne, ale nie nemožné.</p>', '', 0),
(164, 9, 0, 1, '2009-05-04 08:14:21', 3, 1, '2009-04-05 08:00:00', '', '', 'Úvod', '<p>     V súÄasnosti nároky na kapacitu prenosovej cesty, požadované niektorými službami, ktoré vyžadujú prenos v reálnom Äase, sú veľké. Vhodnou kompresiou je možné u videa alebo telefónneho hovoru dosiahnuť, že bude prenášaná len užitoÄná informácia a tým sa priemerná prenosová rýchlosť danej služby významne zníži, no maximálna prenosová rýchlosť bude rovná pôvodnej a v urÄitých okamihoch bude vyžadovaná. Pri synchrónnom prenosovom móde to znamená, že musíme rezervovať pre jednu službu znaÄnú Äasť z kapacity prenosovej cesty, ktorá bude rovná maximálnej prenosovej rýchlosti služby, avšak táto pridelená kapacita by bola plne využívaná iba obÄas. Preto vznikla požiadavka na vznik univerzálnej siete, ktorá by zohľadňovala asynchrónny aj synchrónny charakter signálu, rôzne (konštantné aj variabilné) prenosové rýchlosti a heterogénnosť koncových terminálov. <br />Toto viedlo k myšlienke asynchrónneho prenosového módu (Asynchronous Transfer Mode, ATM) spôsobu prenosu dát, to znamená, že sa nebude pre službu rezervovať znaÄná Äasť kapacity prenosovej cesty, ale dáta jednotlivých služieb budú organizované do dátových jednotiek, nazývaných bunky, ktoré budú nasledovať v prenosovej ceste za sebou bez definovaného poradia a budú vysielané podľa potreby. To si vyžaduje, aby identifikácia kanála, ku ktorému bunka patrí, bola umiestnená priamo v bunke.<br />Tento spôsob nie je niÄím nový, bol už použitý v dátových paketových sieťach. Nové je aplikovanie tohto princípu tak, aby umožňoval integrovaný prenos rozdielnych služieb s rozdielnymi požiadavkami.<br />Výhodou ATM je, že využitie kapacity prenosovej cesty je oveľa efektívnejšie. Ďalšou výhodou je, že multiplexovanie jednotlivých kanálov je úplne nezávislé od prenosovej rýchlosti komunikaÄného kanála, Äo znamená, že tento spôsob zaruÄuje úplnú nezávislosť medzi službou a sieťou, Äo je veľmi dôležitý aspekt pre integráciu rozliÄných služieb do jednej siete.</p>\r\n<p>     Asynchrónny prenosový mód je vysokorýchlostná prenosová technológia pre prenos hlasu, obrazu a dát cez verejné siete MAN a WAN, a ktorá predstavuje najuniverzálnejšie riešenie pre prenos všetkých súÄasných i budúcich typov signálov a služieb. Táto technológia zahŕňa multiplexovanie a prepínanie, je vhodná na zhlukovú prevádzku a umožňuje komunikáciu medzi dvoma prístrojmi, ktoré pracujú pri rozliÄných rýchlostiach. ATM je navrhnuté pre vysoko výkonové multimediálne pripojenie do siete, môže byť ponúkané ako dodávateľský servis pre koncového užívateľa alebo ako sieťová infraštruktúra pre tieto a Äalšie služby. Šírka pásma je vymedzená sieťou podľa požiadaviek užívateľov. Technológia ATM bola implementovaná na veľmi širokú škálu sieťových zariadení (ATM-chrbticové prepínaÄe, ATM multiplexory a i.). ATM bolo zvolené ako medzinárodný štandard rozhraní a signalizácie pre súÄasné a budúce širokopásmové siete B-ISDN definovaný v ITU-T (International Telecommunication Union-Telecommunications Standards Sector, Medzinárodná telekomunikaÄná únia-sektor normalizácie v telekomunikáciách).</p>', '', 0),
(165, 9, 0, 2, '2009-05-04 08:15:46', 4, 1, '2009-04-05 08:00:00', '', '', 'Asynchrónne Äasové delenie a rýchle paketové prepájanie', '<p>     Asynchrónne Äasové delenie (Asynchronous Time Division, ATD) vychádza zo synchrónneho Äasového delenia (Synchronous Time Division, STD) pridaním inteligencie do multiplexov. V STD sú kanály pre jednotlivé zdroje ukladané do multiplexu pravidelne a každý prenosový kanál je presne definovaný svojou Äasovou polohou v rámci. Multiplex tak vytvára pravidelné rámce, ako je to znázornené na obr.1a. Takéto delenie nie je vhodné pre signály, ktoré majú navzájom rôzne bitové rýchlosti, ani pre signály s variabilnou rýchlosťou prenosu.</p>\r\n<p>     Oproti tomu, ATD (obr.1b) ukladá signály do kanálov nepravidelne, podľa potreby zdrojov. To znamená, že signály s vyššou bitovou rýchlosťou sa budú vyskytovať v multiplexe Äastejšie (ako kanál 3 na obr.1b) a pomalé signály budú zastúpené menej Äasto. To si vyžaduje pridanie inteligencie do vstupných multiplexorov, ktoré potom nazývame štatistické multiplexory. Štatistický multiplexor rozoznáva bitovú rýchlosť vstupujúceho signálu a podľa toho mu rezervuje miesto v multiplexe. ATD využíva multiplex efektívnejšie a je vhodný pre signály s nerovnakými bitovými rýchlosťami, alebo pre signály s variabilnou rýchlosťou prenosu.</p>\r\n<p style="text-align: center"><img src="obrazky/obr1.jpg" border="0" alt="Alternatívny text" /></p>\r\n<p style="text-align: center;"> Obr. 1.: Porovnanie synchrónneho a asynchrónneho Äasového delenia.</p>\r\n<p>     V ATD je signál multiplexovaný štatisticky a prijímaÄ nemá žiadnu informáciu, kde v multiplexe sú jednotlivé komponenty signálu. Každý komponent (paket) musí preto niesť v sebe identifikaÄnú adresovú informáciu. Spojenie je urÄené adresou v hlaviÄke paketu, ktorá definuje logické spojenie.<br />Rýchle paketové prepájanie (Fast Packet Switching, FPS) vychádza z paketového prepájania, ale podstatne redukuje jeho zložitosť. FPS sa spolieha na kvalitné optické vedenie s minimálnou chybovosťou a preto odstraňuje spracovávanie zo smerovacích uzlov. Klasické paketové prepájanie sledovalo na linkovej vrstve sekvenciu a chybovosť paketov. Spoľahlivosť prenosu tým bola zvýšená, no operácie v sieťových uzloch spomaľovali prenos.</p>\r\n<p>     ATM predpokladá prenos po optických trasách s veľmi nízkou bitovou chybovosťou, preto sa žiadna kontrola chýb a riadenie toku v sieti nevykonáva. Ak sú tieto funkcie potrebné, sú presunuté k vyšším vrstvám protokolového modelu a tým sú vytlaÄené von zo siete smerom ku koncovým zariadeniam. Kontrola chýb a riadenie toku tak nadobúda charakter koniec-koniec.</p>\r\n<p>     ATM spája výhody ATD a FPS a vytvára prenosové a prepájacie prostredie pre synchrónne aj asynchrónne signály. Je to paketovo orientovaný mód prenosu, ale dokáže zabezpeÄiť Äasovú transparentnosť.</p>', '', 0),
(108, 6, 105, 0, '2009-05-11 16:55:18', 17, 1, '2008-11-15 16:00:00', '', '', 'Technológia PLC', '<p>     Všade prítomná elektrická rozvodná sieť ponúka možnosť pre rozšírené a spoľahlivé komunikaÄné služby. Rôzne rozsahy použitia môžeme predvídať napríklad z jednoduchých služieb poskytovaných pre domáce spotrebiÄe, kde postaÄuje prenosová rýchlosť niekoľko kilobitov za sekundu (kbit/s). Neskôr by sa cez elektrickú zásuvku mohol realizovať aj prístup na internet s rýchlosťami rádovo v megabitoch, Äo by umožnilo nasadenie širokopásmových služieb ako rýchly internetový prístup, hlas cez IP (VoIP) a domácu zábavu (t.j. prenos audio a video dát s rýchlosťou väÄšou ako 10 Mbit/s). Iná dôležitá oblasť skúmania je použiť sieť stredného napätia pre komunikaÄné úÄely. Sieť stredného napätia môže byť v Internete použitá ako chrbticová sieť k pripojeniu nízkonapäťovým transformaÄným staniciam, tak ako optické vlákna. Vhodný vývoj systémov komunikácie cez elektrické vedenie PLC (Power Line Communication) sa ukazuje byť nároÄná výzva pre komunikaÄných inžinierov, ktorí sa musia zaoberať špecifickými kanálmi, ktoré nikdy neboli navrhnuté na prenos signálov vysokými frekvenciami. Predstava používania elektrickej rozvodnej siete na komunikaÄné úÄely nie je novinkou. Už desiatky spoloÄnosti používajú túto sieť na prenos dát. Táto sieť je urÄená pre operácie, ktoré nevyžadujú veľkú prenosovú rýchlosť len niekoľko kbit/s. Najmä Európa zaÄiatkom roku 1998 zaznamenala výrazné zmeny, keÄ boli v telekomunikáciách zrušené posledné monopoly. Preto sa proces distribúcie cez nízkonapäťovú sieť stal zaujímavým. Použitím tohto média je možné riešiť problém takzvanej poslednej míle. Myšlienka je založená na použití prípojného kábla medzi transformaÄnou stanicou a zákazníkmi ako prístupové médium pre vysoko rýchlostné internetové služby a využitie napäťových rozvodov v budovách ako lokálnych sietí. Ale stále ešte existuje mnoho prekážok, ktoré bránia vzniku rýchleho a nákladovo nenároÄného riešenia. Na jednej strane elektrické vedenie predstavuje silne rozvetvenú sústavu s veľkým poÄtom odrazových bodov, Äo znaÄne oslabí kvalitu prenosu. Na druhej strane musíme vziať do úvahy silnú krížovú väzbu medzi jednotlivými káblami.<br /><br />     Prístupovú PLC sieť tvorí väÄšinou nízkonapäťová prístupová sieť. Nízkonapäťovú rozvodnú sieť predstavuje elektrická rozvodná sieť od transformaÄnej stanici až priamo k užívateľovi. VysielaÄ dát, ktorý môže byť do internetu pripojený napríklad cez optické vlákno je umiestnený v transformaÄnej stanici. Do nízkonapäťovej siete je vysielaÄ pripojený cez spojovaciu jednotku. Kanál elektrického vedenia môže byť charakterizovaný ako hviezdicová zbernica. Príjemca dát môže byť lokalizovaný v ktorejkoľvek budove.</p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image06.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>          Obr. 1 Typická nízkonapäťová prístupová sieť</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(161, 6, 107, 2, '2009-05-11 16:55:59', 7, 1, '2009-03-23 12:00:00', '', '', 'Štruktúra HFC', '<p>     V praxi sú možné dve riešenia problému. Prvé je tzv. asymetrické riešenie. SpoÄíva v tom, že pre prenos signálu jedným smerom sa použije jedna prenosová cesta (napríklad smerom k užívateľovi práve jednosmerné rozvody káblovej televízie) a pre prenos opaÄným smerom sa použije iná technológia (napríklad verejná telefónna sieť). Druhé riešenie je založené na obojsmernom prenose signálu pomocou KT, ktoré je možné zabezpeÄiť výmenou jednosmerných za obojsmerné zosilňovaÄe. Riešenie je možné využiť len pri malých sieťach KT. <br /><br />     Priaznivý vývoj technicko-ekonomických parametrov optických systémov zaÄiatkom 90-tych rokov inicioval ich uplatnenie v sieťach KT. Uplatnili sa pri návrhu a budovaní nových sietí KT, ale aj pri rekonštrukciách a inováciách už existujúcich sietí KT s koaxiálnymi káblami. Optický systém je ukonÄený jedným alebo viacerými optickými prijímaÄmi – optoelektrickými meniÄmi, ktoré sú doplnené výkonným širokopásmovým zosilňovaÄom vytvárajúcim optické uzly, na ktoré nadväzujú siete s koaxiálnymi káblami. Od stromovej topológie sa prešlo k ÄiastoÄne kruhovej, ktorá zaisťuje vyššiu spoľahlivosť siete. Kruh je vo vyššej úrovni siete realizovaný optickými vláknami a v distribuÄných uzloch siete sú pripojené menšie koaxiálne segmenty. Tieto kombinované siete sú oznaÄované ako hybridné opticko-koaxiálne siete HFC (Hybrid Fibre Coax). <br /><br />     Srdcom celej siete je CMTS (Cable Modem Terminating System). Je to zariadenie, ktoré sa stará o intergráciu dát do nosnej siete, ktorá slúži na spojenie CMTS a modemu používateľa. Pomocou optického prijímaÄa a optického vysielaÄa sú tieto dáta posielané do optickej Äasti siete.<br /><br />     Na mieste, kde je potrebné údaje „natlaÄiť“ do koaxiálnu, je diplexný filter. Ten umožňuje práve to, aby koaxiál, ktorý je pôvodne stavaný na jednosmerný prenos, mohol prenášať dáta v oboch smeroch. K tomu pomáhajú aj obojsmerné zosilňovaÄe. No a keÄ už je kábel privedený ku zákazníkovi, nainštaluje sa u neho splitter (vlastne je to rozboÄovací filter). Ten rozdelí signál na dva, TV a dáta. Potom sa dátový výstup zo splittera privedie ku káblovému modemu (CM) a odtiaľ už pomocou krútenej dvojlinky (bežný ethernetový kábel) do poÄítaÄa.<br /><img src="Pristupove_siete/image04.1.JPG" border="0" alt="Alternatívny text" /><br /><br /><br />    Obr. 3 Architektúra siete HFC</p>\r\n<p>Nové rozvody KT pamätajú na možnosť prenosu dát oboma smermi súÄasne, aj keÄ nie rovnakými rýchlosťami. Technológia umožňuje vyhovieť užívateľom s požiadavkami na vysokorýchlostný prenos. Výhodou je samozrejme i trvalý spôsob pripojenia k Internetu.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image05.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                                 Obr. 4 Zapojenie užívateľov do siete HFC</p>', '', 0),
(109, 6, 105, 1, '2009-05-11 17:57:26', 11, 1, '2008-11-15 16:00:00', '', '', 'Siete PON', '<p>     V súÄasnosti Äoraz viac a viac stúpa záujem o vysokorýchlostné služby v dátových sieťach. Dnešné prístupové siete sú znaÄne obmedzené a nie sú schopné zabezpeÄiť dostatoÄnú šírku pásma na sprostredkovanie služieb ako „Tripple play“. Jedným z riešení sú pasívne optické siete alebo PON, ktoré sú v nadchádzajúcich rokoch pripravené zaujať dominantné postavenie v oblasti prístupových sietí ako lacný a efektívny spôsob prenosu dát vysokorýchlostných služieb.<br /><br />     KeÄže sa jedná o problematiku prístupových sietí (od poskytovateľov služieb až ku zákazníkom), Äo predstavuje relatívne krátke vzdialenosti, použitie optických káblov prináša nesmierne veľa výhod oproti ich predošlým už v úvode spomenutým metalickým riešeniam. Krátkymi vzdialenosťami máme na mysli vzdialenosti rádovo v kilometroch. Pri tejto dĺžke nie je potrebné používať žiadne aktívne zariadenia ako regenerátory, zosilňovaÄe. (Tieto zariadenia potrebujú elektrické napájanie a v prípade výpadku musia byť zabezpeÄené záložným zdrojom, batériou.) <br /><br />     Princíp PON spoÄíva v tom, že jedno pásmo zdieľajú viacerí používatelia a preto je nutné optický signál rozvetviť na viacero smerov (rozdeliť medzi viac optických vlákien) a spätne ho opäť zložiť do jedného zväzku. Pre tento úÄel sa využívajú rozdeľovaÄe/spojovaÄe. Tieto komponenty sú Äisto pasívneho charakteru, teda nepotrebujú žiadne napájanie. Takto sa dostávame k tomu, preÄo „pasívne“ optické siete. Absencia aktívnych prvkov v tejto sieti znamená znaÄnú úsporu financií vÄaka minimálnej údržbe.<br /><br />     Ako sme už spomenuli, pásmo je zdieľané, teda technológia PON je založená ne prenose bod-multibod (point-to-multipoint). Tento spôsob prináša radu výhod oproti bežnému bod-bod (point-to-point) prenosu optickými médiami. Pre bod-bod prenos je nutné zabezpeÄiť aktívne komponenty na obidvoch koncoch pre každé optické spojenie, Äo so sebou prináša nároÄnejšie riadenie prenosu a tým aj vyššie náklady.<br /><br />     Jednou z hlavných výhod PON je vÄaka použitiu optického média takmer „nekoneÄná“ šírka pásma, Äo umožňuje prenos rádovo v Gbps. S týmto samozrejme súvisí aj dramatický vzrast QoS (Quality of Service) a paleta ponúkaných služieb ako napr. „tripple play“ (video, hlas, dáta) a iných vysokorýchlostných aplikaÄných služieb. Ďalšou výhodou oproti metalickým káblom je že, optické káble sú dokonale odolné voÄi vonkajším rušivým vplyvom, ktoré by mohli narušiť signál, napr. radiácia a vplyv elektrických alebo magnetických síl. S klesajúcou tendenciou v cene optických káblov sa PON stáva naozaj lacným riešením, ktoré dokáže pokryť Äoraz väÄšie nároky na kvalitu a rýchlosť prenosu dát. <br /><br />     Topológie používané v PON sú nasledovné:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Hviezda (STAR)<br /></li>\r\n</ul>\r\n<ul>\r\n<li>Strom (TREE)<br /></li>\r\n</ul>\r\n<ul>\r\n<li>Kruh (RING)<br /></li>\r\n</ul>\r\n<ul>\r\n<li>Zbernica (BUS)<br /></li>\r\n</ul>\r\n<p><br />     Najbežnejšie sa v PON využíva fyzická topológia typu strom alebo hviezda. Hviezda sa používa na miestach, kde sú zákazníci v jednej lokácii a preto sa v tomto prípade rozvetvenie sústreÄuje do jedného bodu. Táto topológia predstavuje najlacnejšie riešenie. Je však nevýhodná v prípade, že sú zákazníci roztrúsení v menších skupinách na viacerých od seba vzdialenejších lokáciách. Tu je najÄastejšie použitá topológia stromu, prípadne kruhu alebo zbernice.<br /><br />     Kruh je Äasto implementovaný vo forme tzv. ochranného kruhu (Protected Ring), kde sú prenosové cesty zdvojené každá v opaÄnom smere. Takto v prípade výpadku jednej prenosovej cesty nedôjde k celkovému výpadku siete, ale prenos Äalej pokraÄuje prostredníctvom druhej prenosovej cesty.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src="Pristupove_siete/image08.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>         Obr 8. Všeobecný obrázok architektúry siete PON</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(221, 6, 210, 2, '2009-05-11 18:10:29', 3, 1, '2009-05-08 18:00:00', '', '', 'AAL 2', '<p> </p>\r\n<p>     ATM adaptaÄná vrstva typu 2 ponúka prenos informácií s variabilnou prenosovou rýchlosťou. ZabezpeÄuje prenos synchronizaÄnej informácie medzi zdrojom a cieľovým uzlom. Nakoľko služba v zdrojovom uzle generuje premenlivé množstvo dát v danom Äasovom intervale, je dôležité, že AAL2 umožňuje prenos ATM bunky, ktorá je len ÄiastoÄne zaplnená, a to ľubovoľným množstvom dát. Táto vrstva je zatiaľ len ÄiastoÄne definovaná v ITU odporúÄaniach.</p>\r\n<p><img src="siete/image10.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p>                      Obr. 18 Štruktúra SAR-PDU pre AAL2</p>\r\n<p>ESC - Extended Sequence Count<br /><br />CT - Cell Type<br /><br />LEN - Length<br /><br />CRC - Cyclic Redundancy Check</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(217, 6, 129, 1, '2009-05-11 18:15:16', 4, 1, '2009-05-08 16:00:00', '', '', 'Prenos ATM cez SDH', '<p> </p>\r\n<p style="text-align: justify;">Podstatou ATM (Asynchronous Transfer Mode) je bunkový prenos podobný paketovému s tým rozdielom, že jednotlivé bunky majú konštantnú a relatívne malú veľkosť (53 B). ATM zavádza štatistický Äasový multiplex (STDM, Statistical Time Division Multiplexing), ktorý už neprideľuje logické kanály rovnomerne medzi prenosy (Äi už sú využité alebo nie) ako je tomu u SDH, ale kapacitu prideľuje podľa stanovených pravidiel. Tie pravidlá sú dané kvalitou služieb (QoS, Quality of Service) a sú veľkou prednosťou ATM pri integrácii datových a hlasových prenosov. QoS napr. umožňuje garantovať konštantnú prenosovú kapacitu s minimálnym oneskorením pre hlasové prenosy a zvyšok momentálne nevyužitej prenosovej kapacity prideliť dátovým prenosom. Nevýhodou je veľká réžia, ktorá vyplýva najmä z malej veľkosti buniek a problematický je aj spojovaný charakter tohto protokolu (na rozdiel od IP, ktorý funguje spojovane).<br /><br />     Navyše technológiu ATM dnes najÄastejšia nájdeme v úlohe linkového protokolu pre prenos IP, Äo zvyšuje réžiu súvisiacu s dátovým prenosom a preto sa dá predpokladať že v budúcnosti zaujme IP pozíciu univerzálneho komunikaÄného protokolu a bude dokonca slúžiť aj pre prenos telefónnych hovorov. <br /><br />     SDH dovoľuje, aby ATM bunky boli mapované do kontajnerov, najmä kontajnerov C-4. Tieto sú potom pospájané do SDH rámcov pomocou ukazovateľa v SDH hlaviÄkách. V súÄasnosti sa dosahujú rýchlosti vyššie ako 500 Mb/s.</p>\r\n<p>     <img src="siete/image23.JPG" border="0" alt="Alternativní text" /></p>\r\n<p> Obr. 25 Mapovanie ATM buniek do SDH rámcov</p>\r\n<p> </p>', '', 0),
(111, 3, 0, 1, '2009-05-07 00:08:31', 3, 1, '2008-11-28 23:00:00', '', '', 'Úvod', '<p>      Prenosové technológie založené na optických vláknach sa v prevažnej miere \r\npoužívajú v chrbticovej telekomunikaÄnej sieti. S narastajúcimi požiadavkami na \r\nobjem komunikácie narastajú aj problémy s prenosom veľkých objemov dát. \r\nNajlepšou investíciou do budúcnosti sa javí budovať chrbticové a metropolitné \r\nsiete z optických vlákien a optických prepínaÄov. Ale aj napriek tomu sú v tejto \r\noblasti stále takéto riešenia zriedkavosťou a v industriálnych krajinách sa \r\nvyskytujú väÄšinou siete na báze SDH kruhovej architektúry. <br />\r\nTáto Äasť je zameraná  na 40 Gbit/s \r\ntechnológiu, ktorá môže v budúcnosti výrazne zmeniť pozíciu na trhu s \r\nprenosovými technológiami. A to hlavne z hľadiska ceny za prenesený objem dát na \r\nchrbticových okruhoch. V technológií 40 Gbit/s sa zaÄínajú objavovať problémy, s \r\nktorými sa doposiaľ nepoÄítalo resp. neboli skúmané (PMD). Táto technológia si \r\nvyžaduje vytvorenie/vývoj nových komponentov. Bol nevyhnutný pokrok vo všetkých \r\noblastiach, ktoré sú súÄasťou systému.</p>\r\n<p><img src="Index.jpg" border="0" width="1007" height="719" /></p>', '<lklsdf;lsdf;dsfkds;f', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(112, 3, 111, 1, '2008-11-28 23:52:31', 0, 1, '2008-11-28 23:00:00', '', '', '40 Gbit/s technológia', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nTak ako sa posúva vývoj optických prenosových technológii smerom dopredu, \r\nnávrhári musia uvažovať v dvoch smeroch, nie len v optickom ale i elektrickom. V \r\noptickom smere veci, ktoré ich obmedzujú hlavne sú:\r</p>\r\n<ul>\r\n<li>optický odstup signál šum OSNR,</li>\r\n<li>rušenie zosilňovaÄa,</li>\r\n<li>NRZ modulácia,</li>\r\n<li>elektrický šum pri 40 Gbit/s technológií,</li>\r\n<li>chromatická disperzia,</li>\r\n<li>polarizaÄná módová disperzia PMD.</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nPri nasadzovaný takýchto technológií je podstatou rozoznať niekoľko základných \r\nvlastností:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Neexistencia priamych modulátorov, potreba externého modulaÄného zdro-ja \r\n(predpoklad je, že aj do blízkej budúcnosti sa budú takéto typy používať).</li>\r\n<li>Dizajnéri 10 Gbit/s technológií si dali záležať na efektívnom využití vlákna \r\nkvôli disperzným problémom. Dovolené straty vplyvom disperzie sa však pri 40 \r\nGbit/s technológií zvyšujú s mocninou bitovej rýchlosti. Preto je pri týchto \r\nsystémoch 16 krát podstatnejšia ako pri 10 Gbit/s technológiách. </li>\r\n<li>Kódovacie techniky používané v 10 Gbit/s nie sú použiteľné bez zmeny v 40 Gbit/s.</li>\r\n</ul>\r\n<p>V elektrickej oblasti sú to materiálové obmedzenia, hlavne optoelektrických \r\nkomponentov (generátory signálov, modulátory, prijímaÄe).</p>', '<l', 1),
(113, 3, 111, 2, '2008-11-29 00:01:44', 0, 1, '2008-11-28 23:00:00', '', '', 'Optické zosilňovaÄe', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nKaždý EDFA zosilňovaÄ pridáva šum k optickému vláknu, pokiaľ\r\nzosilňovacia úroveň dosahuje veľkých hodnôt, prispieva ku vzniku\r\nnelineárnych efektov. Preto sú pre 40 Gbit/s technológiu vyžadované\r\nEDFA s nízkou hodnotou šumu. Alternatívnym riešením je spojenie\r\nRamanových a EDFA zosilňovaÄov. Ale práve vysoké vybudenie jadra\r\noptického vlákna spôsobuje „vysilenie“ optického vlákna a to potom už\r\nnie je schopné dosahovať väÄšie prenosové rýchlosti. EDFA s nízkym\r\nvýkonom v spojení s Ramanovými zosilňovaÄmi dávajú lepší pomer OSNR\r\n(Optical Signal to Noise Ration).<br />\r\nExistencia Äisto optických zosilňovaÄov prináša aj jednu významnú\r\nprednosť oproti optoelektrickej regenerácií. Ide o prípad, keÄ musí byť\r\ncelé zariadenie prispôsobené používanému priebehu signálu, aby ho mohlo\r\nregenerovať. Potom je pri zmene priebehu prenášaného signálu\r\nregenerátory vhodne upraviť. Naproti tomu pri regenerácií v Äiste\r\noptickej oblasti, je jeho priebeh irelevantný.<br />\r\nĎalším veľmi významným rozdielom je použitie technológie WDM. Pri\r\nprenášaní viac „farieb“ svetla súÄasne, by si všeobecne každá z nich\r\nvyžadovala samostatnú regeneráciu, ale takto môžu byť zosilnené\r\nspoloÄne.</p>\r\n<h3>\r\nEDFA (Erbiom dopovaní optický zosilňovaÄ - Erbium Doped Fiber Amplifier)</h3>\r\n<p>\r\nExistuje niekoľko pásiem (vlnových dĺžok), ktoré sú vhodné pre\r\nnasadenie optických zosilňovaÄov. OznaÄujú sa S, C, L pásma (Short,\r\nConventional, Long band). Toto nám znázorňuje nasledujúci obrázok.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="graf_tab/image1.jpg" border="0" alt="Vyu�iteln� zosilnovacie p�smo" title="Vyu�iteln� zosilnovacie p�smo" /></p>\r\n<p>\r\nKoncom osemdesiatych rokov sa zaÄali používať prvé optické riešenia v\r\npodobe EDFA (Erbium Doped Fiber Amplifier). EDFA pracuje iba v C pásme\r\n(1530 – 1565 nm). V novom L pásme (1570 – 1610 nm) dokážeme lepšie\r\nvyužiť EDFA, ale technologicky toto pásmo ešte nie je dostatoÄne\r\nzvládnuté. Laboratórne pokusy sa zatiaľ vykonali len v Bell Labs.</p>\r\n<h4>\r\nPrincíp EDFA zosilňovaÄov</h4>\r\n<p>\r\nKeÄ ožiarime Erbium intenzívnym svetlom, prejdú niektoré elektróny do\r\nmetastabilnej pozície s vyššími energetickými hladinami („nabitie“). Ak\r\nna takto nadopované Erbium dopadne fotón, dôjde k reťazovej reakcií\r\nelektrónov na nestabilných hladinách, priÄom sa po vypnutí zdroja\r\nvrátia do stabilnej hladiny. Pritom vyžiaria naakumulovanú energiu vo\r\nforme emitovaných fotónov s rovnakou vlnovou dĺžkou a fázou akú mal\r\npôvodný fotón. Tento princíp nám ozrejmuje Obrázok 4.21. Vstupný signál\r\nna vlnovej dĺžke 1550 nm je „vylepšený“ nasledovne. Po vybudení prvou\r\npumpou na vlnovej dĺžke ï€ <span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Symbol;">l</span><sub><span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Century Schoolbook CE;">1</span></sub>\r\n= 980 nm a následne (po 1 <span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Symbol;">m</span>s\r\n) druhou na vlnovej dĺžke\r<span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Symbol;">l</span><sub><span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Century Schoolbook CE;">2</span></sub>\r\n= 1480 nm dostaneme energiu na vlnovej dĺžke 1530 – 1560 nm po dobu\r\n10ms.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/image2.jpg" border="0" alt="Trojstavov� energetick� model optick�ho zosilnenia pre EDFA" title="Trojstavov� energetick� model optick�ho zosilnenia pre EDFA" /></p>\r\n<p>\r\nCelkový princíp EDFA zosilňovaÄa nám ozrejmuje Obrázok 4.22. Signál\r\nvstupujúci do zosilňovaÄa je oddelený pomocou ISO (Optický izolátor -\r\nOptical Isolator) na vstupe aj na výstupe. Celý efekt zosilnenia sa\r\ndeje na špeciálne dopovanom optickom vlákne EDF (Erbium Doped Fiber).\r\nDĺžka tohto vlákna nie je zatiaľ stanovená matematicky. Momentálne sa\r\nna urÄenie dĺžky používajú laboratórne testy.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/image3.jpg" border="0" alt="Princ�p EDFA" title="Princ�p EDFA" /></p>\r\n<h3>\r\nRamanove zosilňovaÄe</h3>\r\n<p>\r\nPracujú podobne ako EDFA v C pásme, aj keÄ sú schopné pracovať vo\r\nvšetkých. Využiteľná šírka pásma v tomto okne je RAMAN je 1520 – 1620\r\nnm pri viac ako 0,5dB zosilnení. Hlavne výhodou RAMANOVÃCH zosilňovaÄov\r\nje, že na efekt zosilnenia nepotrebujú používať špeciálne upravené\r\nvlákno ako zosilňovací element ako EDFA.</p>\r\n<p>\r\nRamanové zosilňovaÄe majú niekoľko výhod:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Nie je potreba vkladania nejakého zosilňovaÄa uprostred vlákna,\r\nÄo má za následok zníženie celkového šumu,</li>\r\n<li>Pri implementácií spätnej pumpy, sú síce dosiahnuteľné nižšie\r\nvýkonové zisky, Äo redukuje silu nelineárnych efektov a umožňuje\r\ndosiahnuť maximálne zosilnenie. Pri použití doprednej pumpy, prípadnej\r\nkombinácií s EDFA sa silne prejavuje zosilnenie nelineárnych efektov a\r\nslabé zosilnenie Ramanovým zosilňovaÄom,</li>\r\n<li>Ramanové zosilňovaÄe môžu byť použite aj pre S pásmo, no EDFA\r\nnie, kvôli ich zosilňovacím charakteristikám.</li>\r\n</ul>\r\n<h4>\r\nPrincíp Ramanových zosilňovaÄov</h4>\r\n<p>\r\nVyužíva SRS efektu (Stimulated Raman Scattering), ktorý bol v roku 1928\r\nobjavený Sir Chandrasekhara Ramanom. V kryštáloch, amorfných keramikách\r\na oxide kremiÄitom, ktorých štruktúra pozostáva z viac ako jedného\r\natómu, môžu byť vibrácie v kvantovej mriežke rozdelené do dvoch\r\nkategórií.<br />\r\n1) atómy kremíka a kyslíka kmitajú vo fáze,<br />\r\n2) atómy kremíka a kyslíka kmitajú vo fáze posunutej o <span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Symbol;">p</span>\r\n- oproti sebe.</p>\r\n<p>\r\nKvantizované vibrácie sa oznaÄujú fonóny – sú dva druhy akustické a\r\noptické. V materiále, ktorý má iónové väzby (ako kremík), je optický\r\nfonón asociovaný s elektrickým poľom, ktorého vlnová dĺžka je Äasto vo\r\nviditeľnej Äasti spektra, odtiaľ vyplýva aj názov. Interakcia fotónu a\r\nakustického fonónu sa oznaÄuje „Bril-louin scattering“. V oboch\r\nprípadoch ale fotón uvolní energiu, ktorá vytvorí jeden alebo viac\r\nfonónov z rozdielnou energiou a rýchlosťou pohybu. Energia fonónu je\r\nveľmi veľká v porovnaní s obrovským rozsahom možných vlnových posunutí\r\nfotónu. Tento proces je veľmi rýchly, rádovo femto sekundy. Na Obrázok\r\nje zaznaÄený princíp práce Ramanovho zosilňovaÄa.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/image4.jpg" border="0" alt="Princ�p pr�ce Ramanovho zosilnovaca" title="Princ�p pr�ce Ramanovho zosilnovaca" /></p>\r\n<p>\r\nPumpovanie svetla do vlákien je realizované ako zosilňovaÄe na\r\njednotlivých koncoch prenosu. Terajšie merania ukazujú, že je možné\r\ndosiahnuť zlepšenia od 600km <span style="font-size: 12pt; line-height: 150%; font-family: Symbol;">Þ</span>\r\n3000 km. Táto dĺžka závisí od technológií (ktoré sú v pozadí), na\r\nktorých je použitý RAMANOV zosilňovaÄ. Čo znamená asi 2.5 násobné\r\npredĺženie vzdialenosti, pri 13dB RAMANOVOM zosilňovaÄi. Na plné\r\nvyužitie vlastností tohto zosilňovaÄa je potrebné zohľadniť ešte dve\r\nveci. A to sklon nábehovej (resp. dobežnej) hrany signálu tzv. slope –\r\ndisperziu a manažment zosilnenia. Pri dodržaný týchto základných\r\npredpokladov je možné dosiahnuť na existujúcich vedenia, pri použití\r\nDWDM až 40Gbit/s prenosovú rýchlosť. Bez týchto zosilňovaÄov, nie je\r\nmožné efektívne a ekonomicky využívať vlákna na väÄšie vzdialenosti ako\r\n100km.</p>\r\n<h4>\r\nPolovodiÄové optické zosilňovaÄe (SOA)</h4>\r\n<p>\r\nFungujú na podobnom princípe ako obyÄajné lasery – optický signál je\r\nzosilnený stimulovaným vyžarovaním svetla. Majú viac-menej podobnú\r\nštruktúru – skladajú sa z dvoch špeciálne tvarovaných dosiek, na\r\nktorých povrchu je vrstva polovodiÄa a medzi týmito doskami je\r\nmateriál, tvoriaci tzv. aktívnu vrstvu. Týmto zariadením preteká\r\nelektrický prúd tak, aby vybudil elektróny na vyššiu valenÄnú vrstvu a\r\ntieto potom pri návrate do nevybudeného stavu vyžiaria fotón. <br />\r\nOproti bežným laserom majú však SOA dva významné rozdiely. Pri\r\nlase-roch chceme mať konce Äo najviac reflexné, aby sa svetlo odrážalo\r\ndozadu a dopredu v rámci dutiny. Pri SOA však potrebujeme dostať svetlo\r\npriamo do dutiny a hneÄ potom von - nechceme aby sa svetlo odrážalo\r\nspäť do dutiny. To znamená, že na koncoch nesmú byť reflexné plochy.\r\nDruhý rozdiel je v tom, že pri laseroch chceme, aby sa von dostalo len\r\nsvetlo jednej vlnovej dĺžky, zatiaľ Äo pri SOA sa snažíme zosilniť\r\nsvetlo pre Äo najviacej vlnových dĺžok – signály v optických sieťach\r\nmôžu mať veľa vlnových dĺžok a všetky potrebujeme zosilniť v rovnakom\r\nÄase.<br />\r\nVybudené elektróny v polovodiÄi sú stimulované prichádzajúcim optickým\r\nsignálom tak, že sa vracajú do nevybudeného stavu. Vyžiaria pritom\r\nfotón ktorého vlnová dĺžka je rovnaká ako fotónu, ktorý elektrón\r\nstimuloval k návratu. Takto sa vlastne signál zosilnil, pretože na\r\nzaÄiatku bol jeden fotón, po stimulácii sú už dva. Tieto môžu, poÄas\r\ncesty zosilňovacím zariadením, spôsobiť Äalšie stimulácie, až napokon\r\nopustia zariadenie ako zosilnený signál.<br />\r\nPolovodiÄové zosilňovaÄe v súÄasnosti nemajú až také zosilnenie v\r\noblasti 1550 nm ako erbiom dopované zosilňovaÄe (EDFA). Ich využitie je\r\nv systémoch pracujúcich v oblasti 1300 nm. V skutoÄnosti, s rastom\r\ndopytu po systémoch pracujúcich s viac vlnovými dĺžkami, novšie systémy\r\nmôžu používať obe 1300 aj 1550 nm oblasti a tu môžu hrať polovodiÄové\r\nzosilňovaÄe hrať kľúÄovú úlohu.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/image5.jpg" border="0" alt="Princ�p optick�ho polovodicov�ho zosilnovaca" title="Princ�p optick�ho polovodicov�ho zosilnovaca" /> </p>', '<l', 1),
(114, 3, 111, 3, '2008-11-30 13:48:36', 0, 1, '2008-11-30 13:00:00', '', '', 'Typy vylepšujúcich optických vlákien', '<h2></h2>\r\n<p>Sú to optické vlákna, ktoré sú urÄené na použitie s alebo namiesto\r\nbežných optických vlákien za úÄelom vylepšenia výkonu celého systému.<br />\r\nZa bežné optické vlákno je zvyÄajne považované vlákno s priebehom\r\ntlmenia uvedenom na obrázku (obrázok 21.7.1). Jeho najmenšie tlmenie je v\r\noblasti 1550 nm. Z pohľadu disperzie má takéto vlákno nulovú\r\nchromatickú disperziu v oblasti okolo 1300 nm a v oblasti 1550 nm sa\r\nhodnota tejto disperzie pohybuje na úrovni 15 ps/nm/km (obrázok 21.7.2).\r\nPod pojmom bežné vlákno taktiež môžeme rozumieť obyÄajné jednovidové\r\nvlákno alebo neposunuté vlákno.</p>\r\n<p align="center"><img src="graf_tab/straty.jpg" border="0" alt="Charakteristika vyjadruj�ca straty na optickom vl�kne" title="Charakteristika vyjadruj�ca straty na optickom vl�kne" /></p>\r\n<p align="center"><img src="graf_tab/chromaticka_disperzia.jpg" border="0" alt="Chromatick� disperzia be�n�ho optick�ho vl�kna" title="Chromatick� disperzia be�n�ho optick�ho vl�kna" /></p>\r\n<p>\r\nSúÄasné požiadavky na optické vlákna sú z pohľadu množstva prenášaných\r\nvlnových dĺžok, bitovej rýchlosti pre každú vlnovú dĺžku a požadovaných\r\nvzdialeností oveľa väÄšie ako kedykoľvek predtým. Na optimalizáciu\r\nvýkonu súÄasných systémov môže byť nevyhnutné nahradiť bežné optické\r\nvlákna alternatívnymi alebo ich použiť s inými typmi. Výroba optického\r\nvlákna je vlastne kombináciou chémie a fyziky - drobnými zmenami v\r\nchemickom zložení a rozmeroch jadra a plášťa sa mení správanie vlákna.</p>\r\n<h3>\r\nVlákno s posunutou disperziou (DSF)</h3>\r\n<p>\r\nModerné systémy využívajúce výhodu nízko-stratovej oblasti 1550 nm\r\noptického vlákna môžu mať pri bežnom vlákne veľkú chromatickú disperziu\r\npri danej vlnovej dĺžke. Obzvlášť pri veľkých vzdialenostiach sa môže\r\nstať situácia kritickou a vzniká potreba kompenzácie disperzie.<br />\r\nMožnosťou je použitie vlákna s posunutou disperziou – DSF (Dispersion\r\nShifted Fiber), ktoré má bod nulovej disperzie posunutý do oblasti 1550\r\nnm. Toto je dosiahnuté zmenou materiálovej disperzie, ktorá je zložkou\r\nchromatickej disperzie, pridávaním prímesí do kremíkového základu\r\noptického vlákna. Hoci pre vlnové dĺžky väÄšie a menšie ako vlnová\r\ndĺžka nulovej disperzie nie sú rovné nule, ich hodnota je podstatne\r\nmenšia ako pri bežnom optickom vlákne. Toto sa stáva problematické až\r\npre prenos na veľmi veľké vzdialenosti - môže sa riešiť tak, že\r\njednotlivé dĺžky sa použijú s malou zápornou disperziou (napr. 1\r\nps/nm/km), ktorá môže byť zrušená krátkym úsekom obyÄajného optického\r\nvlákna s pozitívnou disperziou. Tento úsek sa pridáva buÄ v\r\npravidelných intervaloch na prenosovej trase, alebo v prípade prenosu\r\nna nie až tak veľké vzdialenosti, sa pridáva jeden úsek pred koncovým\r\nzariadením.</p>\r\n<h3>Vlákno kompenzujúce disperziu (DCF)</h3>\r\n<p>\r\nAk je v oblasti 1550 nm použité na preklenutie veľkej vzdialenosti\r\nbežné vlákno, je potrebné kompenzovať veľkú kladnú disperziu spôsobenú\r\ntýmto vláknom. <br />\r\nNa to sa používa DCF, ktoré je navrhnuté tak, aby malo v oblasti 1550\r\nnm veľkú zápornú chromatickú disperziu. Jej hodnota sa pohybuje rádovo\r\nv oblasti -100 ps/nm/km - na každý 6 až 7 dĺžok bežného vlákna s\r\ndisperziou okolo 15 ps/nm/km je potrebná jedna dĺžka vlákna DCF, aby sa\r\nsystém vykompenzoval. Táto technológia teda umožňuje použitie aj\r\nbežných vlákien v oblasti 1550 nm pre vysoko-rýchlostné prenosy na\r\nveľké vzdialenosti. Vzniká však problém so sklonom disperznej krivky\r\n(dispersion slope), kedy má každá vlnová dĺžka mierne odlišnú disperziu\r\n– DCF vie teda úplne vykompenzovať disperziu len pre jednu vlnovú dĺžku.</p>\r\n<h3>\r\nVlákno s nenulovým posunom disperzie (NZ-DSF)</h3>\r\n<p>\r\nPri DSF je bod nulovej disperzie v oblasti 1550 nm, Äo je želateľný\r\nstav aby nedošlo k “nahromadeniuâ€ disperzie ako pri bežných vláknach.\r\nNa druhej strane, za urÄitých podmienok môže byť nevýhodou mať nulovú\r\nalebo veľmi malú disperziu – vtedy na radu nastupujú vlákna s urÄitým\r\nposunom disperzie – NZ-DSF.<br />\r\nHlavným dôvodom ich použitia je nelineárny efekt nazývaný 4-vlnové\r\nmiešanie. Vniká ak v systéme navzájom interferujú 3 signály s tromi\r\nvlnovými dĺžkami a produktom je signál s inou vlnovou dĺžkou. Tento\r\nsignál berie energiu s ostatných a môže tiež interferovať s ostatnými.\r\nPrítomnosť urÄitej disperzie však odstraňuje 4-vlnové miešanie –\r\nznižovaním pravdepodobnosti sfázovania signálov.</p>\r\n<h3>\r\nVlákna s vysokou efektívnou plochou</h3>\r\n<p>\r\nNelineárne efekty sú spôsobené vysokými optickými výkonmi v optickom\r\nvlákne. Ich nepriaznivé vplyvy sa Äoraz viac dostávajú do popredia,\r\npretože v systémoch sa používa viac a viac vlnových dĺžok a teda rastie\r\naj celkový optický výkon. <br />\r\nPodstata problému je vo vysokej koncentrácii optického výkonu vo\r\nvlákne. Riešením je znížiť túto hustotu použitím väÄšej plochy,\r\nnásledkom Äoho sa výkon vo vlákne viac rozloží. Vlákna s vysokou\r\nefektívnou plochou majú na rozdiel od bežných vlákien väÄšiu plochu\r\njadra a plášťa (100 µm2 oproti 50 µï€ m2 pri bežných vláknach). Tieto\r\nvlákna majú zvyÄajne malú nenulovú disperziu v oblasti 1550 nm. </p>\r\n<h3>\r\nVlákno pre všetky vlnové dĺžky</h3>\r\n<p>\r\nZjavným obmedzením bežných vlákien je vyššie tlmenie v postranných\r\noblastiach vlnovej dĺžky 1550 nm - je významne vyššie v oblasti 1400\r\nnm. Možným riešením na zvýšenie kapacity systému je zvýšenie poÄtu\r\nvlnových dĺžok vysielajúcich cez optické vlákno. Je prirodzené, že po\r\nvyÄerpaní vlnových dĺžok z oblasti 1550 nm sa snažíme využiť súbežne aj\r\niné oblasti.<br />\r\nVlákno pre všetky vlnové dĺžky zjemňuje špiÄkové tlmenie\r\ncharakteristické pre bežné vlákno v oblasti 1400 nm - takto umožňuje\r\npre nízko-stratové vysielanie použiť viac vlnových dĺžok. V skutoÄnosti\r\nje výsledná strata v okne 1400 nm menšia ako v okne pri 1300 nm. Toto\r\nje dosiahnuté hlavne odstránením vodných prímesí pri výrobe vlákna -\r\npri bežnom vlákne je špiÄka tlmenia v oblasti 1400 nm spôsobená iónmi\r\nOH.<br />\r\nOtvorenie nového okna tiež vytvára zopár nových problémov ako napríklad\r\npotreba komponentov pracujúcich v tejto novej oblasti. Pre optické\r\nzosilňovanie - erbiom dopované zosilňovaÄe pracujú len v oblasti 1550\r\nnm - alternatívou pre okno 1400 nm sú thuliom dopované zosilňovaÄe,\r\nktoré sú v súÄasnosti objektom intenzívnych výskumov.</p>', '<l', 1),
(115, 3, 111, 4, '2008-11-30 13:52:47', 0, 1, '2008-11-30 13:00:00', '', '', 'Disperzia a nelinearity optického vlákna', '<h2></h2>\r\n<p>\r\n   \r\nPri prenose signálu cez optické vlákno pôsobia na signál nelineárne\r\nvplyvy ako sú Brillouinov rozptyl, vlastná fázová modulácia, Ramanov\r\nrozptyl a štvorvlnové zmiešavanie FWM. Na elimináciu týchto vplyvov\r\ntreba pri prenose zapojiť rôzne metódy. Brillouinov rozptyl sa dá\r\nrelatívne jednoducho potlaÄiť pomocou frekvenÄného kolísania (frequency\r\ndithering) v laserovom zdroji. Vlastná fázová modulácia (self-phase\r\nmodulation) nevplýva významnou mierou na degradáciu signálu a môže byť\r\nzanedbaná. Vo WDM systémoch však štvorvlnové zmiešavanie môže znižovať\r\nenergiu WDM signálu a produkovať neželané spektrálne zložky, Äo môže\r\nvyústiť do úplnej degradácie signálu. Štvorvlnové zmiešavanie nastane v\r\nregióne vlnových dĺžok s nulovou chromatickou disperziou kvôli ľahšiemu\r\nfázovému prispôsobeniu. Preto sa musí pri projektovaní WDM systému\r\nvybrať na prenos región, ktorý má koneÄnú a nenulovú chromatickú\r\ndisperziu. Avšak voľba regiónu s nenulovou chromatickou disperziou má\r\nza následok zvýšenie medzisymbolovej interferencie ISI - rozširovanie\r\nimpulzov. Oproti štvorvlnovému zmiešavaniu však chromatická disperzia\r\nspôsobuje oveľa menšie problémy. Navyše si musíme uvedomiť, že\r\ndisperzia je lineárny efekt, ktorého úÄinky sú reverzibilné.\r\nŠtvorvlnové zmiešavanie FWM je naopak nelineárny efekt, kvôli ktorému\r\nsa pôvodný signál už obnoviť nedá. Technológia 40Gbit/s je úzko spätá s\r\ntechnológiou vlnovo-dĺžkového deleného multiplexu WDM, preto sa tieto\r\nobmedzenia týkajú aj jej nadsadenia.<br />\r\n   \r\nNa druhú stranu, chromatická disperzia nesmie byť natoľko veľká, aby\r\nznemožnila diaľkové prenosy. Pri rýchlostiach 40Gbit/s, by veľká\r\ndisperzia mohla znamenať úplnú degradáciu signálu. Vlákna s nenulovou,\r\nposunutou disperziou NZDSF poskytujú koneÄnú disperziu približne do\r\n4ps/nm.km v regióne od 1540 do 1560 nm. Na tomto mieste treba\r\npoznamenať, že pri nižších prenosových rýchlostiach spôsobovala\r\nnajväÄšie problémy práve chromatická disperzia vlákna. Preto sa vo\r\nveľkej miere tlaÄilo na výrobu vlákien s posunutou disperziou DSF\r\n(dispersion shifted fiber), ktoré majú nulovú disperziou pri vlnovej\r\ndĺžke 1550 nm. Z tohoto dôvodu nie sú tieto vlákna vhodné pre nasadenie\r\nWDM systémov s technológiou 40Gbit/s. Toto môže spôsobovať problémy\r\noperátorom, ktorí už takéto vlákna inštalovali.</p>\r\n<h3>\r\nObmedzenia vplyvom chromatickej disperzie</h3>\r\n<p>\r\nSvetelné impulzy reprezentujú informáciu a každý z nich má presne\r\ndefinovanú spektrálnu hustotu. Vnútornou vlastnosťou optického vlákna\r\nje rozdielna vlnová dĺžka sa bude šíriť rôznymi rýchlosťami, Äo má za\r\nnásledok chromatickú disperziu CD (Chromatic Dispersion) a polarizaÄnej\r\ndisperzie PMD (Polarization Mode Dispersion). KeÄže v prírode je takýto\r\njav bežný, prišlo sa aj na riešenie CD.<br />\r\nKu chromatickej disperzií dochádza vtedy, ak rýchlosť svetla v optickom\r\nvlákne je závislá od vlnovej dĺžky. Prakticky nepriamo závisí od\r\nmocniny prenosovej rýchlosti. Pri 10 Gbit/s je limit 1200 psec/nm, Äo\r\nzodpovedá 70 km štandardného jednovidového vlákna. Ale pre 40 Gbit/s je\r\nlimit 75 psec, Äo je 4.4 km vlákna resp. 19 km nedisperzného vlákna\r\nNDZF (Non-zero Dispersion Shifted Fiber). Pri oÄakávanej prenosovej\r\nvzdialenosti 500 km bude celková disperzia 8500 psec/nm pre SMF a okolo\r\n2000 psec/nm NZDF vlákno. Preto môžu nastať len malé chyby pri\r\nkompenzácií a to okolo 1% pre SMF a 4% pre NZDF. Kompenzácia sa\r\nuskutoÄňuje pomocou modulov oznaÄovaných DCM (Dispersion Compensation\r\nModules). Sú vytvorené z cievky na ktorej je namotané vlákno s\r\nnegatívnou disperziou. Čo nám na opaÄnej strane prináša neopraviteľnú\r\ndisperziu a disperzné nezrovnalosti v tvare disperznej krivky. Terajšie\r\nsystémy DCM bola hodnota 170 psec/nm s reziduálnou disperziou 85\r\npsec/nm a hodnota nezrovnalostí v tvare disperznej krivky pre SMF 0.05\r\npsec/nm2 na km, 0.11 psec/nm2 na km pre NZDF a -0.3 psec/nm2 pre DCM.<br />\r\nNapriek tomu, že šum siete je priamo kolerovaný s prenosovou\r\nrýchlosťou, tak prijímaÄ zozbiera všetok optický aj elektrický šum do\r\nkompenzátora disperzie DC (dispersion compensator). Preto podľa\r\nskúseností, prijímaÄe pre 40 Gbit/s majú o 6 dB viac šumu ako 10 Gbit/s\r\na o 12 dB viac ako 2.5 Gbit/s prijímaÄe. </p>\r\n<p>\r\nNa nasledujúcom krátkom príklade by sme ukázali rôzne vplyvy na OSNR.\r\nTabuľka o veľkosti SNR pre jednotlivé prenosové rýchlosti, typické 0.1\r\nnm optické pásmo, výsledky obsahujú  9 dB rezervu pre teplotný\r\nšum, starnutie vlákna, šum, ISI – medzisymbolovú interferenciu,\r\nprebudenie zosilňovaÄa. Hodnoty sú empirické!</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="graf_tab/prehlad_snr.jpg" border="0" alt="Prehlad SNR" title="Prehlad SNR" /></p>\r\n<p>\r\nPríklad výpoÄtu OSNR pre 40 Gbit/s:</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="vzorce/osnr.jpg" border="0" alt="V�pocet OSNR" title="V�pocet OSNR" /></p>\r\n<p>Poznámky:</p>\r\n<ul>\r\n<li>5x100 km intervalov s 25 dB útlmom na interval (Lspan),</li>\r\n<li>poÄet optických zosilňovaÄov 6 (N, vrátane predzosilňovaÄa a\r\nzosilňovaÄa),</li>\r\n<li>kanálov 32 (M, L pásmo s 200 GHz odstupom),</li>\r\n<li>6 dB šum (NF - Noise Figure),</li>\r\n<li>23 dBm výstup optického zosilňovaÄa (Ptot),</li>\r\n<li>10 dB raman zosilňovaÄ (GRaman) </li>\r\n<li>0.5 dB zvlnenie (R)</li>\r\n</ul>\r\n<p>Celkový SNR = 33.6 dB.</p>\r\n<h3>Obmedzenia vplyvom PMD</h3>\r\n<p>\r\nPri diskusiách o optickej prenosovej technológii 10Gbit/s v polovici\r\n90-tych rokov prevládal názor, že disperzia prenášaných svetelných\r\nimpulzov znemožní prenášať dáta vyššími rýchlosťami na existujúcich\r\noptických vláknach. Medzi limitujúce faktory, s ktorými sa musia\r\nvýrobcovia vysoko-rýchlostných optických technológií vysporiadať patria:</p>\r\n<ul>\r\n<li>chromatická disperzia,</li>\r\n<li>polarizaÄná módová disperzia PMD (polarization-mode dispersion),</li>\r\n<li>tlmenie,</li>\r\n<li>optický odstup signál-šum,</li>\r\n<li>nelinearity vlákna.</li>\r\n</ul>\r\n<p>\r\nPri riešení jednotlivých problémov narazíme na fakt, že všetky faktory\r\nvyžadujú istý kompromis. OEM výrobcovia dodnes diskutujú, ktorý z\r\ntýchto faktorov je najpálÄivejším problémom. <br />\r\n   \r\nCorvis, Ciena, Nortel, Startups Innovance, Solinet a PhotonEx považujú\r\nPMD za hlavnú otázku v 40-Gbit/s sieťach. Každý sveteľný impulz ako\r\nsúÄasť elektromagnetického spektra je spojený s magnetickým a\r\nelektrickým poľom. Pre daný sveteľný lúÄ existujú obidve tieto zložky,\r\nktoré sa šíria v kolmých rovinách. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/sirenie_vlny.jpg" border="0" alt="��renie elektromagnetickej vlny" title="��renie elektromagnetickej vlny" /></p>\r\n<p>\r\nSvetlo emitované z lasera pozostáva z mnohých individuálnych sveteľných\r\nvĺn, ktoré majú vlastné elektrické a magnetické pole pootoÄená v\r\nrôznych smeroch. Pre každú vlnu však platí, že jej samostatné zložky sú\r\nkolmé. Takéto svetlo sa nazýva nepolarizované. Pri ideálnych\r\npodmienkach sa obidve zložky prenášajú rovnakou rýchlosťou a\r\nprekonávajú rovnako dlhú dráhu. Avšak ak sa jednotlivé zložky (roviny)\r\nprenášajú rôznou rýchlosťou, sveteľné impulzy sa rozširujú natoľko, že\r\nsa môžu prekrývať. Tento efekt sa prejavuje ak sa v jadre optického\r\nvlákna Äasto vyskytujú oblasti, ktoré nie sú perfektne valcové.\r\nVýsledkom je zvýšená chybovosť v prijímaÄi.<br />\r\nPMD je náhodný jav spôsobený nedokonalou symetriou a premenlivým\r\nmechanickým napätiam, ktoré znáša vlákno. Preto sa PMD meria ako\r\npriemerná hodnota v Äasovom intervale. Táto náhodnosť je dôvodom, pre\r\nktorý sa PMD dá kompenzovať len s veľkou obtiažnosťou. PMD sa stala\r\nvýznamným problémom pri prenosových rýchlostiach 40Gbit/s.<br />\r\nVyššie uvedení OEM výrobcovia však považujú za veľmi závažný aj problém\r\nchromatickej disperzie. Chromatická disperzia spôsobuje hlavne problémy\r\nak sa vo vlákne využíva viacero kanálov. Mnoho operátorov však ani\r\nnevie o existencii dvoch rôznych typov disperzie.<br />\r\nĎalej je potrebné k tomu prirátať dvojlomnosť konektorov a DWDM\r\nkomponentov, a tá ešte môže kolísať vplyvom teploty. PMD tolerancia 10\r\nGbit/s systému v 12.5 GHz pásme je 16 psec. 40 Gbit/s systému v 50 GHz\r\npásme je len 4 psec. Citlivosť na PMD sa zvyšuje s mocninou množstva\r\núdajov prenesených v Äase. Preto je potrebne pre túto technológiu\r\nvytvoriť PMD kompenzátor. Momentálne používané metódy kompenzácie\r\nchromatickej disperzie nie sú postaÄujúce a je potrebne vytvoriť\r\ndynamické metódy kompenzácie.<br />\r\nPre jednovidové vlákna - SMF je dvojlomnosť špecifikovaná medzi 0.5 až\r\n2 psec/km a pre nové typy vlákien max 0.5, ale priemerne 0.1 až 0.2\r\npsec/km. Takže pre 500 km vlákno je to okolo 2 až 4 psec PMD. Čo pre 40\r\nGbit/s, kde impulz trvá 25 psec pre NRZ, 15 psec pre RZ predstavuje PMD\r\n8 - 16% z NRZ a 13 - 26% pre RZ, preto je aj kompenzácia PMD veľmi\r\npodstatná. [1]</p>\r\n<h3>\r\nManažment disperzie</h3>\r\n<p>\r\nJednou z najväÄších otázok do budúcnosti je, ako poskytnúť manažment\r\ndisperzie v prijateľných cenových reláciách. Jednoduché riešenia sú už\r\ndostupné v podobe vlákien kompenzujúcich disperziu DCF dodávané firmami\r\nLucent a Corning. Zariadenia urÄené na kompenzáciu disperzie sa\r\nobmedzujú len na kompenzátory chromatickej disperzie a kompenzátory\r\nsklonu disperznej krivky. Chromatická disperzia sa typicky rieši\r\npomocou bloku DCF zaradeného za zosilňovaÄom. PMD disperzia je\r\nzmierňovaná jedine pokládkou nových a kvalitnejších vlákien, aj keÄ na\r\ntrh sa už dostávajú aj iné riešenia. DCF tak ostáva hlavnou oporou pri\r\nriešení problémov disperzie v existujúcich systémoch 2.5Gbit/s a\r\n10Gbit/s.</p>', '<l', 1),
(116, 3, 111, 5, '2008-11-30 13:55:35', 0, 1, '2008-11-30 13:00:00', '', '', 'Tvar impulzu', '<h2></h2>\r\n<p>Existuje niekoľko spôsobov kódovania, ale dva z nich sú najznámejšie\r</p>\r\n<ul>\r\n<li>\r\nReturn to zero RZ</li>\r\n<li>Non return to zero NRZ</li>\r\n</ul>\r\n<p>Jednoduchším a aj cenovo lacnejším spôsobom je NRZ. Ale pre 40\r\nGbit/s tech-nológiu, obsahuje NRZ kódovanie relatívne vyšší priemerný\r\nvýkon oproti RZ a preto vytvára aj viac nápomocných efektov k\r\nnelineárnym efektom. Preto NRZ nie je vhodný pre túto technológiu. RZ\r\nkódovanie je optimálnejšie vzhľadom na dobu trvania optického impulzu.\r\nPri dlhej postupnosti núl, existuje stále prenos, ale ide tu o nároÄnú\r\nsynchronizáciu hodín. Ale zasa na opaÄnú stranu, potrebuje RZ kódovanie\r\n(vzhľadom na väÄší poÄet prechodov) rýchlejšie prijímaÄe a vysielaÄe. </p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/nrz_a_rz.jpg" border="0" alt="NRZ a RZ k�dovanie" title="NRZ a RZ k�dovanie" /></p>\r\n<h3>\r\nOptická regenerácia (3R)</h3>\r\n<p>\r\nPrenášaná informácia je v optických sieťach konvertovaná podľa rôznych\r\nprotokolov na záblesky svetla generovaného laserom, putujúce optickým\r\nvláknom. Na spätné získavanie tejto informácie (do elektrickej formy)\r\nsa v prvom kroku používa fotodetektor – pri vytváraní svetla sa\r\npoužívajú polovodiÄové prvky a polovodiÄové prvky sa môžu použiť aj pri\r\nreverznom procese. <br />\r\nZatiaľ, Äo pri laseroch sa svetlo vytvára stimulovaním elektrónov na\r\npád z vyšších valenÄných vrstiev, v prípade fotodetektorov je kľúÄom\r\núspechu zrážka ÄiastoÄiek svetla – fotónov – s elektrónmi a ich\r\nnásledné vybudenie do vyššieho stavu (obrázok 21.9.2), Äím vzniká\r\nelektrický prúd prezentujúci informáciu prená-šanú svetlom.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/stavy_elektronov.jpg" border="0" alt="Energetick� stavy elektr�nov v laseroch a fotodetektoroch" title="Energetick� stavy elektr�nov v laseroch a fotodetektoroch" /></p>\r\n<p>\r\nPo tom, ako sa optický signál skonvertuje do elektrického signálu, je\r\npotrebné z tohoto získať prenášanú informáciu. Hoci dáta opúšťali zdroj\r\nako jasne zadefinované nuly a jedniÄky, po „precestovaní“ kilometrami\r\noptického vlákna sa presné pulzy význame zmenia – stratia výkon, naberú\r\nšumy a tiež sa posunú zo synchronizácie.<br />\r\nZníženie výkonu sa môže kompenzovať elektronický zosilňovaním\r\nelektrického signálu – znovu zosilnenie (re-amplification). Na\r\nodstránenie vplyvov šumu sa potom používa obnova tvarovanie signálu\r\n(re-shaping). Obnova tvarovanie sa tiež robí v elektrickej oblasti a\r\nslúži na „vyÄistenie“ zašumeného signálu; výsledkom sú jednoznaÄné\r\nelektrické jednoty a nuly. Nakoniec sa robí proces obnovy Äasovania\r\n(re-timing) – upravenie Äasov jednotiek a núl a Äasových medzier medzi\r\nnimi do stavu v akom boli vysielané – rovnaké Äasy bitov a medzier a\r\nzachovanie bitovej rýchlosti v systéme.<br />\r\nSúhrnne sa tieto procesy nazývajú 3R regenerácia (re-amplification,\r\nre-shaping, re-timing) – obrázok 21.9.3. Pojem 1R regenerácia zvyÄajne\r\npopisuje stav, kedy je samostatne urobený proces znovu zosilnenia\r\n(re-amplification). Pojem optická 1R regenerácia znamená, že celý\r\nproces znovu zosilnenia prebieha v Äisto optickej oblasti (bez\r\nkonverzie svetla na elektrický prúd). V súÄasnosti sa veľká pozornosť\r\nvenuje vývoju Äisto-optických 3R regenerátorov, ktoré by mali plniť\r\nvšetky funkcie 3R regenerátorov bez potreby konverzie na el. prúd, pri\r\nmenších nákladoch.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="images/3r.jpg" border="0" alt="Priebehy sign�lov pri 3R regener�cii" title="Priebehy sign�lov pri 3R regener�cii" /></p>', '<l', 1),
(117, 3, 111, 6, '2008-11-30 13:57:24', 0, 1, '2008-11-30 13:00:00', '', '', 'Detektory – Optické prijímaÄe', '<h2></h2>\r\n<p>\r\nVysokorýchlostné TDM systémy vykonávajú viaceré funkcie. Veľa funkcií\r\nako sú multiplexovanie, demultiplexovanie, synchronizácia, obnovenie\r\ntvaru signálu a regenerácia môžu byť spojené vo vysokorýchlostnom\r\nintegrovanom obvode. Kom-binácia 40Gbit/s TDM systémov s WDM\r\ntechnológiou ponúka sľubnú cestu k dosiahnutiu terabitových prenosov\r\ncez jediné optické vlákno.<br />\r\nJednou z hlavných nedoriešených otázok pri vývoji vysokorýchlostných\r\nTDM systémov je implementácia vysokorýchlostných elektronických\r\nintegrovaných obvodov. Momentálne je využívaná kremíková technológia v\r\nsystémoch 10Gbit/s (STM-64). V nedávnej dobe bol prezentovaný pokrok v\r\ntriede 40Gbit/s integrovaných obvodov. Tieto obvody využívajú HEMT\r\n(high electron mobility transistors) a HBT (Heterojunction\r\nTransistors), ktoré sú založené na polovodiÄoch ako GaAs, InP a SiGe.\r\nIntegrované obvody musia byť schopné prevádzky pri rýchlostiach\r\n50Gbit/s, ak berieme v úvahu zvýšenú bitovú rýchlosť kvôli dopredanému\r\nsamoopravnému kódovaniu FEC. Teda pred komerÄným nasadením technológie\r\n40Gbit/s bol nevyhnutný pokrok v dizajne integrovaných obvodov a\r\nvylepšená Äinnosť tranzistorov. <br />\r\nNa obr. 21.10.1 je zobrazená typická konfigurácia optického vysielaÄa a\r\nprijímaÄa. Obnovenie tvaru signálu je v prijímaÄi vykonávané v blokoch:\r\nEDFA zosilňovaÄ, fotodetektor, elektrický predzosilňovaÄ, zosilňovaÄ v\r\nzákladnom pásme. Príchod EDFA zosilňovaÄov zmenil od základov\r\nmetodológie návrhu elektrického predzosilňovaÄa a zosilňovaÄa v\r\nzákladnom pásme. Minimálny optický výkon na detekciu je urÄený EDFA\r\nšumom namiesto šumu predzosilňovaÄa. Preto nie je vyžadovaná nízka\r\nšumová charakteristika predzosilňovaÄa. Zároveň sa znížili aj nároky na\r\nzisk elektrických zosilňovaÄov.<br />\r\nNa druhú stranu treba pripomenúť, že EDFA zosilňovaÄe zoradené do\r\nkaskády prispievajú k Äasovej fluktuácií - jitter. Preto sú v prijímaÄi\r\nkladené vyššie požiadavky na kvalitu regenerácie signálu. Regenerácia\r\nje vykonávaná v rozhodovacom obvode (decision circuit) a obvode obnovy\r\nÄasovania (clock recovery circuit). Všetky integrované obvody vo\r\nvysielaÄi a prijímaÄi okrem obvodu obnovy Äasovania pracujú v širokom\r\npásme od jednosmernej zložky až po maximálnu bitovú rýchlosť. Napríklad\r\novládaÄ modulátora vo vysielaÄi by mal vytvárať kolísavé napäťové\r\nimpulzy o veľkosti 3V alebo 2V pre LiNbO3 alebo elektroabsorbÄné\r\nmodulátory.</p>\r\n<p align="center">\r\n<img src="schemy/konfiguracia.jpg" border="0" alt="Typick� konfigur�cia optick�ho vysielaca a prij�maca" title="Typick� konfigur�cia optick�ho vysielaca a prij�maca" /></p>\r\n<p>\r\nNajznámejším a najjednoduchším fotodetektorom používaným v\r\noptokomunikaÄných systémoch je p-i-n dióda (surface-illuminated\r\nPositive Intrinsic Negative). V prijímaÄi tohoto typu vyvolá každý\r\ndopadajúci fotón excitáciu jedného elektrónu, Äím sa vytvára elektrický\r\nprúd. Tento proces je postaÄujúci pre väÄšinu systémov pracujúcich v\r\nmalých vzdialenostiach a s nízkymi bitovými rýchlosťami. Tento typ\r\nfotodetektora je nevhodný, ak bol signál znaÄne utlmený. Jednou z\r\nmožností je použitie lavínovej fotodiódy APD (Avalanche Photo\r\nDetectors). Od p-i-n diódy sa odlišuje hlavne tým, že pri dopade fotónu\r\nsa do exitovaného stavu dostanú stovky elektrónov. APD pracuje pri\r\noveľa vyššom napájaní ako p-i-n dióda. Pri excitácii jedného elektrónu\r\ndochádza k excitácii okolitých atÄ. Generovaný elektrický signál týmto\r\nlavínovým efektom je oproti p-i-n dióde mnoho krát vyšší. Preto môže\r\nAPD detekovať optické signály s nízkym výkonom. Inou možnosťou, ktorá\r\nsa Äasto využíva je zaradenie EDFA zosilňovaÄa pred vstupom do\r\nfotodetektora. Optický signál je zosilnený ešte pred detekciou vo\r\nfotodetektore. Tento variant predzosilňovaÄa (pre-amplifier) sa zvyÄaje\r\npoužíva v spojení s p-i-n fotodiódou. <br />\r\nPrijatý optický signál je teda transformovaný fotodetektorom do\r\nelektrickej podoby. Elektrický signál treba taktiež zosilniť. V\r\nklasických prijímaÄoch je za fotodetektor zaradený elektrický\r\nzosilňovaÄ s veľmi nízkym šumom. Treba si uvedomiť, že pri technológii\r\n40Gbit/s sa vyžaduje širokopásmové konštantné zosilnenie analógového\r\nsignálu od jednosmernej zložky až po približne 50GHz. V týchto\r\nzosilňovaÄoch sa využíva technika spätnej väzby. Avšak šírka pásma\r\nzpätnoväzobných zosilňovaÄov je nepriaznivo ovplyvnená RC Äasovou\r\nkonštantou. Pri návrhu analógových obvodov však pokraÄuje znaÄný\r\npokrok. Teda pri konštrukcii predzosilňovaÄa nastáva problém zo\r\nsamotnou konštrukciou takéhoto obvodu. Preto sa niekoľko výrobcov\r\nrozhodlo tento blok úplne vynechať a zosilniť optický signál pomocou\r\nEDFA zosilňovaÄa natoľko, že elektrický signál generovaný\r\nfotodetektorom bude postaÄujúci pre Äalšie spracovanie. Je zrejmé, že v\r\ntomto prípade nemôže byť použitý štandardný fotodetektor, ale musí byť\r\noptimalizovaný na vysokovýkonový optický signál. Výsledný elektrický\r\nsignál z fotodetektora dosahuje porovnateľnú úroveň ako pri elektrickom\r\nzosilňovaÄi.</p>', '<l', 1);
INSERT INTO `AT_content` (`content_id`, `course_id`, `content_parent_id`, `ordering`, `last_modified`, `revision`, `formatting`, `release_date`, `keywords`, `content_path`, `title`, `text`, `head`, `use_customized_head`) VALUES
(118, 3, 0, 9, '2009-01-17 13:59:00', 3, 1, '2008-12-01 20:00:00', '', '', 'Základy vláknovej optiky', '<p>           Vedenie svetla v optickom vlákne je založené na princípe\r\núplného odrazu, ktorý je dôsledkom Snellovho zákona lomu. Snellov zákon\r\nlomu hovorí o uhloch dopadu a odrazu (lomu) <sub><img src="vzorce/image002.gif" border="0" width="47" height="23" /></sub> pre svetlo dopadajúce na rozhranie dvoch\r\nmateriálov s rozliÄnými indexmi lomu <sub>\r\n<img src="vzorce/image004.gif" border="0" width="48" height="23" /></sub>:</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;"><sub>\r\n<img src="vzorce/image006.gif" border="0" width="133" height="23" /></sub></span></p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Pri prechode svetla\r\nz prostredia s nižším indexom lomu do prostredia\r\ns vyšším, sa lúÄ lomí k normále, v opaÄnom prípade od\r\nnormály. Pri dosť veľkých uhloch od normály sa svetlo nemôže dostať do\r\nprostredia s nižším indexom lomu. Tento bod môžeme nájsť riešením\r\nSnellovho zákona pre uhol lomu <sub>\r\n<img src="vzorce/image008.gif" border="0" width="19" height="23" /></sub>:</span></p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;"><sub>\r\n<img src="vzorce/image010.gif" border="0" width="153" height="51" /></sub></span></p>\r\n<p style="text-align: justify;">Budeme zväÄšovať uhol dopadu tak, že<sub><img src="vzorce/image012.gif" border="0" width="19" height="23" /></sub> sa priblíži hranici 90°. Uhol pri ktorom <sub>\r\n<img src="vzorce/image013.gif" border="0" width="19" height="23" /></sub> = 90° sa nazýva kritický uhol. Svetlo\r\ndopadajúce na rozhranie pod uhlom väÄším ako je kritický uhol nemôže\r\nprejsť do druhého prostredia a je úplne odrazené späť do\r\nprostredia s väÄším indexom lomu. Čím väÄší je pomer indexov lomu,\r\ntým menší je kritický uhol a väÄší rozsah uhlov pri ktorých\r\nnastáva úplný odraz. Pre sklo používané vo vláknovej optike je index\r\nlomu 1,52 a kritický uhol vo vzduchu 41° a pre diamant, ktorý\r\nmá index lomu 2,4 je to 24,6°.</p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="155" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="images/image015.jpg" border="0" alt="Kritick� uhly v skle a diamante" title="Kritick� uhly v skle a diamante" width="321" height="261" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style="text-align: justify;"><span>           \r</span>Objavom, ktorý umožnil používanie optických vlákien, bolo\r\npridanie plášťa s nižším indexom lomu k jadru. Plášť\r\nzabraňuje stratám vznikajúcim v prípade dotyku jadra vlákna\r\ns inými materiálmi, taktiež chráni pred dotykom viacerých vlákien,\r\nškrabancami a zabezpeÄuje povrch dôležitý pre úplný odraz. Rozdiel\r\nindexov lomu nemusí byť vôbec veľký. Už 1% rozdiel zabezpeÄí kritický\r\nuhol 82°, ktorý postaÄuje na vedenie svetla vláknom.</p>\r\n<p>\r\n<span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;"><br style="page-break-before: always;" />\r\n</span> </p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="210" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="images/image017.jpg" border="0" alt="Vedenie svetla vl�knom" title="Vedenie svetla vl�knom" width="210" height="320" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<h2><strong><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Vlákna\r\nako vlnovody</span></strong></h2>\r\n<p style="text-align: justify;"><span>           \r</span>Z fyzikálneho hľadiska je optické vlákno dielektrický\r\noptický vlnovod, podobne ako pevný mikrovlný vlnovod. Index lomu je\r\npodobný dielektrickej konštante v mikrovlnných prenosoch. Hlavný\r\nrozdiel je vlnová dĺžka, ktorá robí optické vlnovody oveľa menšími ako\r\nich obdobu v mikrovlnnej oblasti. Svetlo sa šíri v optickom\r\nvlákne viacerými vlnovými módami. Módy vlákna závisia od geometrie\r\nvlákna, indexov lomu jadra a plášťa a od vlnovej dĺžky\r\nsvetla. Ak sú rozmery vlákna dosť malé, môže prenášať len jeden mód.\r\nDefinícia „dosť malé“ závisí od pomeru indexov jadra a plášťa.\r\nŠtandardné monomódové vlákna majú v priemere okolo 9 <span>m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m.</span></p>\r\n<h2><strong><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Dôležité\r\nvlastnosti\r\nvlákien</span></strong></h2>\r\n<p style="text-align: justify;"><span>           \r</span>Najkritickejšie vlastnosti vlákien sú vedenie svetla, tlmenie\r\na disperzia vo vlákne. Vedenie svetla závisí od dvoch\r\nfaktorov: sústredenia svetla do jadra vlákna a jeho vedenie do\r\nvlákna pod akceptaÄným uhlom. Oba sú geometrickým problémom. Svetlo,\r\nktoré dopadá mimo jadra vlákna, nie je vedené pozdĺž vlákna. Ak vstúpi\r\ndo plášťa, zanikne po krátkej vzdialenosti. Čím väÄšie je jadro, tým\r\nľahšie je smerovať do neho svetlo. AkceptaÄný uhol je najväÄší uhol\r\nk osi vlákna, pri ktorom svetlo môže vstúpiť do jadra a šíriť\r\nsa prostredníctvom vlákna. </p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="216" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="images/image019.jpg" border="0" alt="Akceptacn� uhol" title="Akceptacn� uhol" width="199" height="112" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<h2><strong><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Tlmenie\r\nvo vlákne</span></strong></h2>\r\n<p style="text-align: justify;"><span>           \r</span>Tlmenie v optickom vlákne je zapríÄinené rozptyľovaním\r\nvlnenia vo vlákne, absorpciou materiálom vlákna, unikaním svetla mimo\r\njadra vlákna a stratami. Tak ako aj v iných materiáloch,\r\nstraty závisia od vlnovej dĺžky vlnenia. </p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Celkové tlmenie je\r\nurÄované v decibeloch:</span></p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;"><sub>\r\n<img src="vzorce/image021.gif" border="0" width="269" height="51" /></sub></span></p>\r\n<h2><strong><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Šírka\r\npásma\r\na disperzia</span></strong></h2>\r\n<p style="text-align: justify;"><span>           \r</span>Šírka pásma alebo rýchlosť prenosu dát v systéme\r\ns optickým vláknom je limitovaná disperziou signálov. Spôsobuje ju\r\nrozdielna rýchlosť šírenia svetla v signále. Poznáme štyri rôzne\r\ntypy disperzie:</p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">·<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">        \r</span></span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Módová disperzia –\r\nvyskytuje sa v mnohomódových vláknach, pretože každý mód má\r\nvlastnú frekvenciu. Rozdiely narastajú s dĺžkou vlákna a sú\r\nmerané v nanosekundách na kilometer. Je výrazná\r\nv multimódových step-indexových, nižšia v gradientných\r\na nevyskytuje sa v jednomódových vláknach.</span></p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">·<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">        \r</span></span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Materiálová disperzia –\r\nje spôsobená rozdielom indexu lomu pre rôzne vlnové dĺžky vlnenia, je\r\nvlastná sklu použitému vo vláknach. </span></p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">·<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">        \r</span></span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Vlnová disperzia –\r\nobjavuje sa, pretože vlastnosti vlnovodu závisia na rozmeroch meraných\r\nv jednotkách vlnovej dĺžky. To znamená, že vlnovod vyzerá „menší“\r\npre zväÄšujúcu sa vlnovú dĺžku.</span></p>\r\n<p style="text-align: justify;"><span style="font-size: 11pt; font-family: Symbol;">·<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">        \r</span></span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Chromatická disperzia –\r\nposledné dva spomenuté druhy disperzie spoloÄne vytvárajú chromatickú\r\ndisperziu.</span></p>\r\n<p><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">Návrhári\r\nvlákien môžu len málo zmeniť materiálovú disperziu výberom použitého\r\nmateriálu, ale môžu upraviť vlnovú disperziu zmenou štruktúry plášťa\r\nvlákna. Takto je možné produkovať monomódové vlákna s takmer\r\nnulovou disperziou pri vlnových dĺžkach medzi 1,3 a 1,65 </span><span>m</span><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">m</span></p>', '<l', 1),
(119, 3, 118, 1, '2008-12-01 21:02:50', 1, 1, '2008-12-01 20:00:00', '', '', 'PRENOS LÚČA VLÃKNOM', '<p>Prenos svetla je najjednoduchším\r\npoužitím optického vlákna. Jednoduché alebo zväzkové vlákna sa ukázali\r\nako najefektívnejšie nosiÄe svetla vo viditeľných ultrafialových aj\r\ninfraÄervených vlnových dĺžkach. </p>\r\n<p>Pre optické vlákna existujú dve triedy\r\naplikácií: prenos laserového lúÄa a osvetlenie pre všeobecné použitie.\r\nNa prenos laserového lúÄa sa v praxi používa step-indexové\r\njednomódové vlákno (alebo rúrkový vlnovod) pripojené priamo\r\nk zdroju laserového lúÄa. V priemyselnej oblasti môže byť\r\njednoduché ohybné vlákno vedené priamo do pracovnej Äasti. Pri\r\nminimálne invazívnej laserovej chirurgii môže byť zavedené cez malý\r\nrez. Osvetlenie na všeobecné použitie typicky znamená prenos svetla\r\nz nelaserového zdroja cez zväzok pozostávajúci z množstva\r\nvlákien. Zväzok môže byť použitý na dosiahnutie inak neprístupného\r\nmiesta alebo na predídenie zahriatiu citlivých objektov ako sú vzorky\r\nna pozorovanie v mikroskope.</p>\r\n<p align="center">\r\n <img src="images/image002.jpg" border="0" alt="Pr�klad pou�itia vl�kna na v�eobecn� pou�itie" title="Pr�klad pou�itia vl�kna na v�eobecn� pou�itie" width="318" height="250" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h2>Svetelná väzba</h2>\r\n<p>Prvým krokom v prenose laserového lúÄa vláknom je jeho\r\nzavedenie do vlákna. Jedným z prístupov je styková väzba, pri\r\nktorej sa umiestni vlákno priamo oproti ústiu lasera. Iným postupom je\r\nzaostrenie lúÄa do jadra vlákna pomocou externej optiky. V oboch\r\nprípadoch musí lúÄ spĺňať dve požiadavky. Na vstup svetla do vlákna je\r\npotrebné zacielenie lasera na jadro vlákna a vstupujúci lúÄ sa musí\r\nnachádzať v prijateľnom uhle aby ostal uzavretý v jadre a\r\nmohol sa šíriť pozdĺž vlákna.</p>\r\n<p>Vlákna s veľkým priemerom jadra\r\nsústreÄujú svetlo efektívnejšie. Typický priemer jadra takéhoto vlákna\r\nje najmenej 100 μm, niektoré vlákna však majú jadro väÄšie ako 1000 μm.\r\nPolovodiÄové lasery sú typicky pripojené k vláknu stykovou väzbou,\r\npriemer jadra teda musí zodpovedať rozmerom emisnej plochy lasera.\r\nVäÄšie plochy monolitických laserov môžu vyžadovať niekoľko vlákien na\r\nzber svetla zo širšie rozložených skupín laserových pásov. Tieto vlákna\r\nsú spojené do zväzku a ich výstupy môžu byť spojené do jedného vlákna\r\nso veľkým priemerom jadra. Ostatné laserové lúÄe bývajú typicky\r\nzaostrené externou optikou na koniec vlákna s priemerom jadra\r\nzávislým od veľkosti zaostreného lúÄa</p>\r\n<p>Druhou dôležitou veliÄinou urÄujúcou\r\npriemer vlákna je výkonová hustota. Do malého bodu koncentrovaný výkon\r\nmôže produkovať extrémne vysokú výkonovú hustotu, ktorá môže poškodiť\r\npovrch na vstupe alebo výstupe optického vlákna. Prah poškodenia závisí\r\nod materiálu a kvality povrchu. Tento prah významne znižuje každá\r\nneÄistota na konci vlákna, ktorá môže absorbovať svetelnú energiu. </p>\r\n<p>Poškodenie je obvyklejšie na vstupnej\r\nstrane, pretože svetlo typicky nie je jednotne rozložené v otvore.\r\nJednou z ciest ako predísť poškodeniu povrchu je zaostrenie svetla\r\ndo kužeľového zakonÄenia vlákna, ktorého priemer sa postupne\r\ns dĺžkou zmenšuje. Štandardný pomer priemerov kužeľa je väÄší ako\r\n5:1. Napriek tomu, že kužeľ koncentruje svetlo do menšieho bodu na\r\nvýstupe, svetlo sa stane po prechode vláknom homogénnejšie, Äo\r\nzabraňuje zahrievaniu.</p>\r\n<h2>Prípustný uhol a numerická apertúra</h2>\r\n<p>Svetlo bude postupovať pozdĺž vlákna\r\niba ak bude dopadať v pre vlákno prípustnom uhle. Tento uhol je\r\nmeraný vo vzduchu, ale v skutoÄnosti závisí na rozsahu uhlov,\r\nv ktorom nastane interný odraz na hranici jadra a plášťa\r\nsvetlovodu. HraniÄný uhol závisí na indexoch lomu materiálov svetlovodu\r\na je nezávislý na priemere.</p>\r\n<p>\r\n <img src="vzorce/image015.gif" border="0" width="115" height="31" /></p>\r\n<p>\r\n \r\nPrípustný uhol je úmerný numerickej apertúre (NA), ktorá je pre\r\nmnohomódové vlákna vo vzduchu približne </p>\r\n<p>kde n<sub>0</sub> a n<sub>1</sub> sú\r\nindexy lomu jadra a plášťa. Pre mnohomódové vlákno s indexom jadra\r\n1,50 a indexom plášťa 1,48 (pri komunikaÄných vláknach obvyklý rozdiel\r\n1%) je NA = 0,21. NA je geometricky sínus polovice prípustného uhla,\r\nv tomto prípade 12°. VäÄšie rozdiely indexov lomu dávajú väÄšiu\r\nnumerickú apertúru, ktorá je požadovaná pre niektoré aplikácie prenos\r\nlúÄa. Napríklad pre skloplastové vlákno s indexmi lomu 1,457 /\r\n1,401 je NA = 0,40. </p>\r\n<p align="center">\r\n <img src="images/image006.jpg" border="0" width="206" height="127" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<h2>Prípustný uhol vlákna</h2>\r\n<p>Rozšírenie a divergencia vstupujúceho\r\nlaserového lúÄa je závislé na väzbovom usporiadaní. Ak je lúÄ privedený\r\ndo vlákna pomocou externej optiky, NA zaostrovacej optiky môže byť\r\nvypoÄítaná z Äísla f a ostriaceho pomeru (focal ratio):</p>\r\n<p>\r\n<img src="vzorce/image016.gif" border="0" width="112" height="44" /></p>\r\n<p>\r\n \r\nJedna nevýhoda kužeľovo zakonÄeného vlákna je, že rozšírený koniec má\r\nmalý prípustný uhol. Ak je vstupom širší koniec a pomer priemerov\r\nvstupu a výstupu jadra je R, výsledná NA je </p>\r\n<p>\r\n <img src="vzorce/image017.gif" border="0" width="139" height="25" /></p>\r\n<p>Preto vstupný lúÄ musí mať malú divergenciu.</p>\r\n<h2>Rozmer vlákna a flexibilita</h2>\r\n<p>Pohodlnosť zavedenia lúÄa do vlákna ako\r\naj výkonová kapacita vzrastajú s rozmerom jadra vlákna. Na druhej\r\nstrane sú tieto výhody vykúpené klesajúcou flexibilitou. Nasledujúca\r\ntabuľka zobrazuje minimálne doporuÄené polomery krátkodobého ohybu pre\r\nvlákna s plastickým opláštením:</p>\r\n<div>\r\n<table border="1" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><strong><span style="font-family: Arial;">Priemer jadra [μm]</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><strong><span style="font-family: Arial;">Priemer plášťa [μm]</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><strong><span style="font-family: Arial;">Min. polomer ohybu [mm]</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">125</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">140</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">200</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">230</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">10</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">300</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">330</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">15</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">400</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">430</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">20</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">600</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">630</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">30</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">800</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">830</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">40</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">1000</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">1035</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">50</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="146">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">1500</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="142">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">1550</span></p>\r\n</td>\r\n<td class="Normal" width="173">\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-family: Arial;">150</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</div>\r\n<p style="text-align: center;" align="center"><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;">DoporuÄené polomery ohybu vlákien</span></p>\r\n<h2>Typy vlákien na prenos lúÄa</h2>\r\n<p>Vlákna najobvyklejšie používané na\r\nprenos lúÄa sú kremiÄité s plastovým plášťom. Tieto step-indexové\r\nmnohomódové vlákna majú typicky väÄšie tlmenia ako telekomunikaÄné\r\nvlákna, okolo 10 dB/km pri 700 až 1100 nm. Existuje niekoľko typov:</p>\r\n<p>KremiÄité vlákna\r\ns plastovým opláštením (PCS - plastic-clad silica) – Plášť majú\r\nz mäkkého silikónového plastu. NA je typicky 0,4.</p>\r\n<p>KremiÄité vlákna\r\ns tvrdým opláštením (HCS - hard-clad silica) – Plášť majú\r\nz tvrdšieho fluoropolymérového plastu. Preferované pre väÄšinu\r\naplikácií, ale majú horší prenos v ultrafialovom spektre.</p>\r\n<p>\r\nVlákna s vysokou NA\r\n– KremiÄité vlákna s tvrdým plášťom a jadrom dopovaným germániom\r\n(zvyšuje index lomu). NA je 0,48 a viac.</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image048.jpg" border="0" alt="Tlmenie vl�kien s velk�m jadrom" title="Tlmenie vl�kien s velk�m jadrom" width="447" height="243" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>\r\nVlákna s kremiÄitým\r\nplášťom – Majú jadro z Äistého oxidu kremiÄitého s plášťom\r\ndopovaným fluórom (zníženie indexu lomu z 1,457 na 1,440). NA je\r\npribližne 0,22. Celosklené vlákna sú najvhodnejšie pre prenos vysokých\r\nvýkonov a prácu pri vysokých teplotách.\r</p>\r\n<h2>Neobvyklé vlákna</h2>\r\n<p>Tlmenie tradiÄných vlákien z kremíkového skla rapídne\r\nvzrastá pri vlnových dĺžkach väÄších ako 2 μm, preto sa pre\r\ninfraÄervený prenos používajú iné typy skiel. Sú prevažne vyrábané z\r\nfluoridov zirkónu (ZrF<sub>4</sub>) a bária (BaF<sub>2</sub>) a\r\ntransparentné sú pre vlnové dĺžky medzi 0,4 a 5 mm. Hoci laboratórne\r\nstraty dosahujú 1 dB/m, komerÄné vlákna majú oveľa vyššie straty. Pre\r\nvlnové dĺžky od 3,3 do 11 mm existujú vlákna na báze\r\nsíry a selénia, ale majú znaÄné tlmenie väÄšie ako 1 dB/m.</p>\r\n<p>Vlákna s tekutým jadrom sú duté trubice vyplnené\r\ntransparentnou tekutinou s vyšším indexom lomu. Typicky majú\r\npriemer jadra milimeter a viac. Pri väÄších priemeroch môžu byť\r\npružnejšie ako pevné vlákna a s vhodnou kvapalinou môžu byť\r\ntransparentnejšie ako množstvo vlákien vo zväzku vo viditeľnom aj\r\nultrafialovom spektre. </p>\r\n<h2>Zväzky vlákien pre osvetlenie</h2>\r\n<p>Zväzky sklenných vlákien sú už dlho používané pre osvetľovanie.\r\nVlákna majú typicky priemer okolo 100 μm, Äo ich robí dostatoÄne ohybné\r\npre voľný ohyb, a zároveň sú dostatoÄne hrubé aby sa nepretrhli. KeÄ sú\r\nvlákna spojené do zväzku, svetlo dopadá rovnako na jadrá aj plášte.\r\nV praxi bývajú jadrá tenšie, typicky okolo 90%.</p>\r\n<p>Zväzky vlákien pre osvetľovanie môžu byť vyrobené\r\nz ktoréhokoľvek druhu sklenných alebo plastových vlákien. Typicky\r\nto sú step-indexové mnohomódové vlákna s NA od 0,35 po 1,1.\r\nMnohokrát sú vyrobené z konvenÄných optických skiel a majú tlmenie\r\nokolo 1 dB/m, Äo je omnoho väÄšie ako pri komunikaÄných vláknach.</p>', '<l', 1),
(120, 3, 118, 2, '2008-12-01 21:06:09', 0, 1, '2008-12-01 21:00:00', '', '', 'DISPERZIA VLÃKNA', '<h2></h2>\r\n<p class="TP11">           \r\nDisperzia vo vnútri optického vlákna je hlavným obmedzením pre šírku\r\nprenosového pásma, je spôsobená tým, že rýchlosť svetla v optickom\r\nvlákne je závislá na jeho vlnovej dĺžke a spôsobe šírenia.\r\nRozdiely v rýchlosti sú malé, ale podobne ako tlmenie, rastú so\r\nvzdialenosťou. </p>\r\n<h2>Typy disperzie</h2>\r\n<p class="TP11">Rozlišujeme 4 základné typy disperzie: </p>\r\n<p class="TP11"><span style="font-family: Wingdings;">w<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">       \r</span></span><em><span>módovú disperziu</span></em><strong><span> </span></strong><span>spôsobujú charakteristické\r\nvlastnosti prenosu cez optické vlákno, </span></p>\r\n<p class="TP11"><span style="font-family: Wingdings;">w<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">       \r</span></span><em><span>materiálová disperzia</span></em><strong><span> </span></strong><span>vzniká v dôsledku zmeny\r\nindexu lomu skla v závislosti od vlnovej dĺžky, </span></p>\r\n<p class="TP11"><span style="font-family: Wingdings;">w<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">       \r</span></span><em><span>vlnovodová disperzia</span></em><span> je spôsobená štruktúrou vláknového vlnovodu,</span></p>\r\n<p class="TP11"><span style="font-family: Wingdings;">w<span style="font-style: normal; font-variant: normal; font-weight: 400; font-size: 7pt; line-height: normal; font-size-adjust: none; font-family: &quot;Times New Roman&quot;;">       \r</span></span><em><span>polarizaÄná módová disperzia</span></em><strong><span> </span></strong><span>vzniká v dôsledku prenosu\r\ndvoch ortogonálnych polarizaÄných módov cez jednomódové vlákna.</span></p>\r\n<h2>Módová disperzia</h2>\r\n<p class="TP11">           \r\nJe to najjednoduchší typ disperzie, vzniká v dôsledku toho, že\r\nkaždý mód je prenášaný rozdielnou cestou cez multimódové vlákna\r\na teda každý mód má vlastnú charakteristickú rýchlosť. Celkové\r\nrozšírenie impulzu <span>D</span><span>t spôsobené módovou\r\ndisperziou závisí od dĺžky vlákna a jeho charakteristickej\r\ndisperzie v nanosekundách na kilometer:</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r\nD</span><span>t = módová disperzia (ns/km) * vzdialenosť (km)</span></p>\r\n<p class="TP11">Módová disperzia je najväÄšia v step-indexových\r\nmultimódových vláknach, kde nie je spravená kompenzácia rôznych\r\nmódových rýchlostí. Disperzia je veľká, a preto step-index multimódové\r\nvlákna sa používajú len na prenos na krátke vzdialenosti a na\r\nkomunikáciu nízkymi rýchlosťami. </p>\r\n<p>\r\n<strong><span style="font-size: 11pt; font-family: Arial;"><br style="page-break-before: always;" />\r\n</span></strong> </p>\r\n<p class="TP11B"><span>Materiálová a vlnovodová disperzia</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Meriame ju v pikosekundách na kilometer (dĺžky vlákna) na\r\nnanometer (šírky spektra svetelného zdroja), väÄšinou sa spájajú dokopy\r\na udávajú ako chromatická disperzia <span>D</span><span>t<sub>chromatic</sub>:</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r\nD</span><span>t<sub>chromatic </sub>= </span><span>D</span><span>t<sub>materiál </sub>+ </span><span>D</span><span>t<sub>vlnovod</sub></span></p>\r\n<p class="TP11"><span>SkutoÄné rozšírenie impulzu je závislé\r\nnielen od vlastnej disperzie a vzdialenosti, ale aj od rozsahu\r\nprenášaných vlnových dĺžok:</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r\nD</span><span>t<sub>chromatic </sub>= disperzia (ps/nm-km) *\r\nvzdialenosť (km) * šírka spektra (nm)</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>To znamená, že zatiaľ Äo chromatická\r\ndisperzia je špecifikovaná ako funkcia vlnovej dĺžky vlákna, skutoÄná\r\nveľkosť chromatickej disperzie v optických systémoch je závislá aj\r\nod šírky spektra zdroja svetla.</span></p>\r\n<h2><span>PolarizaÄná módová disperzia</span></h2>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Má menší vplyv, ktorý je významný len v jednomódových\r\nvláknach. Vzniká v dôsledku toho, že jednomódové vlákna prenášajú\r\n2 ortogonálne polarizaÄné módy. Rozšírenie impulzu spôsobené touto\r\ndisperziou je úmerné druhej odmocnine dĺžky vlákna:</p>\r\n<p class="TP11"><span>           \r\nD</span><span>t<sub>polarizácia </sub>= polarizaÄná módová\r\ndisperzia (ps / </span><span>Ö</span><span>km) * </span><span>Ö</span><span>dĺžka</span></p>\r\n<p class="TP11"><span>PolarizaÄná módová disperzia nemá\r\nvýrazný vplyv pri prenosových rýchlostiach do 2.5 Gbit/s a nebola\r\nšpecifikovaná pri starších vláknach.</span></p>\r\n<h2><span>Disperzia a vlnová dĺžka</span></h2>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Materiálová disperzia vzniká v dôsledku zmeny indexu lomu\r\nv závislosti od vlnovej dĺžky a podobne ako index lomu, sa\r\nmení s vlnovou dĺžkou . Každý materiál má vlastnú charakteristickú\r\nkrivku závislosti indexu lomu a disperzie. Na výrobu komunikaÄných\r\nvlákien sa používa oxid kremiÄitý (SiO<sub>2</sub>).</p>\r\n<p align="center"> <img src="images/image001.gif" border="0" alt="Materi�lov� disperzia oxidu kremicit�ho" title="Materi�lov� disperzia oxidu kremicit�ho" width="428" height="250" /></p>\r\n<p> </p>\r\n<p class="TP11">Ako vidieť na obrázku hore, oxid kremiÄitý má veľkú disperziu\r\npri vlnových dĺžkach menších ako 1,1 <span>m</span><span>m.\r\nJednomódový prenos je výhodný pri väÄších vlnových dĺžkach, kde je\r\nmateriálová disperzia malá. Oxid kremiÄitý má nulovú materiálovú\r\ndisperziu pri vlnovej dĺžke od 1,27 do 1,29 </span><span>m</span><span>m. PriÄítaním vlnovodovej disperzie k materiálovej\r\ndisperzii sa posunie nulový bod chromatickej disperzie.\r\nV step-indexových jednomódových vláknach sa vlnová dĺžka nulovej\r\ndisperzie posunie len nepatrne - na hodnotu 1,31 μm </span></p>\r\n<h2><span>Celková disperzia</span></h2>\r\n<p class="TP11"><span>           \r</span>Módová, chromatická a polarizaÄná módová disperzia sú\r\nnavzájom nezávislé, a preto ich úÄinky nie sú kumulatívne. Celková\r\ndisperzia sa poÄíta ako druhá odmocnina sumy druhých mocnín nezávislých\r\ntypov disperzie.</p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="40" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="vzorce/image007.gif" border="0" width="276" height="31" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>\r\n<br />\r\n<span>           \r</span>Pre multimódové vlákna je významná len módová a chromatická\r\ndisperzia a celkové rozšírenie impulzu spôsobené disperziou je:</p>\r\n<p class="TP11"><span>kde </span><span>l</span><span> - rozsah vlnových dĺžok v impulze.</span></p>\r\n<table border="0" cellspacing="0" cellpadding="0">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal" width="40" height="0"><br />\r\n      </td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class="Normal"><br />\r\n      </td>\r\n<td class="Normal"> <img src="vzorce/image009.gif" border="0" width="336" height="32" /></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>\r\n<br />\r\n<span>           \r</span>Celková disperzia pri jednomódových vláknach závisí len na\r\nchromatickej a polarizaÄnej módovej disperzii a vypoÄíta sa:</p>\r\n<p class="TP11"><span>Chromatická disperzia rastie lineárne\r\ns dĺžkou vlákna.</span></p>', '<l', 1);
